PA 2087 
.D85 
Copy 1 



Ht& 



m 



mm 

wtiSm 









► > j > >> ^X>_> > 


>> ^c 






> >5>7 





> > 

> :> > > ^ 

> ?5 > ■ > 

-? > J 

■ > » > * a-; 

» :> > l> > > 



->x>:z>~> 



> :> S2li 


» > :i3 


^ > 


> >J> 


^ 


J> >>S^ 


► ; - - j* 


* » 


■> >> 




> j»:5Jo 




* J«> 


>>^> , 


]> 


r > »,23E» 


~~z^ 


j»> 


> > :> ^ 


1 _ 


> >J>i3X> 


>^ 


:» 


> > > >• 




3X> 


i> 


^» 


> >J> "s> 


c 


gJE> 


..;> 


^» 


> > ^> ^ 


; -^ 


► ~> >53^> 


~_ 


z»> 


> ^? ) > 




: > 0>L> 


^ 


»* 


> > > ? 


_.- 


> >^XJC 


> ^* 


j& 


O > 


= 



> "ZXXOCX 



@<!*,«p> < %> < S> < §>^ < »>'*' ^ 






LIBRARY OF CONGRESS. | 

I' ^V ^7- g ^ : 1 

5 UNITED STATES OF AMERICA. J 



^o^> 



»>J3» 



3> 















> > 



•?3>> >>>> ^^ 









3 ? •(« 



' 



j>j> 
*>:> 



>3 >^> „ 

■ » >> ^ 



> > > x> • 



^ J 






5X> 



>>, > > ) > 
>» > > ? ' 

^ ^> > 





> 




>2> 






~3>. 


>> 




> » 


^ - ' 


>^- • 


> 


■ _>^^ 


• o " ~~JSI^^ ' 


^^ ■ 






Z>.i>" 


> ^> ~3&K^^ ' 


€&■ 


t>^ 


> > 


' >^r r 




T>- 


>^ 


■>'>- 


; ' "«p> > ■ 


> 


>^ 


^ > 


> X 


V - ^BK> .> 


^ 




>> > 


> 3» 




H£> 






^ ^ 




la^ 






> >M> 


*^^y ~> 


3> 






-> x> 


: -.r!Sm01 


1> 

"3 1> 






> ^^v 


~__jp^ 9^ JE 






; 


» >^> 


^^> 


i> 




3 • >^»^ 


^? 


v^T 




^ 


>^> > v 


>>>> > 


> 2> 

>1> 




> - 






" v ' r-N. 


> ) 


> 


> ^ 
i > 




> L> 


> 


'V 


>>> 


> 3 


1 


» > 




> > 

>33 


> 2 




.. ] ~> ^ _ > 


> " 


O v > ) 


^> 


> 3 


T > 


o 3 ^ > P 


> 




> > 




>'!> > ; - ' 


i 


i>^» > ^ 




> ^ 




-> >D 


>1>T> > ^ 


> 




> j> 


> 3fe. 


^> 


> ^>~ 


^ 


o 


3 ~y> 


^j> :> > 


1 » 


3 


>^> 


:> .>^>- 


• ■":>' > J&L 




^> 


>> 


> >^s 


5>3" > 


> &> 


:> 


j> 


.> ^i 


^>^> 


3> 


t> 


> ^ 


J>^> 


^>_: 


» 


^> _: 


> J>jt 


^>J> 


» - 


> 


^ 3 


► ^QC 


XI> 6 : 


C3) Z3 


^ 


V ^ 


I3» ^L^» 


3£> j>^ 

5 3^': 


_>x> ; 


> 

> 

> 
> 




f 



Latinski i hervatski 

Primeri za prevodjenje 

iz klassicnih pisacah. 



Sastavljeni 

po 

J. A. Diinnebieru. 

S kratkim rScoslovjem iz Putsche-ve grammatike. 

Drugo izdanje popravi 

A. Weber. 




C/ a v< 



II Been. 

U ces. kralj. nakladi Skolskih knjigab. 

1868. 






V* 



^ 









Dio pervi. 

Kr atko r e c oslovje. 



§. 1. Recoslovje (etymologia) jest onaj dio slovnice , u 
kojem se radi o posebnih recihi njibovih promenah. Sve 
reei jesu ili 

1) pregibive (flexibiles) , kojim se moze slika 
promenjati, ili 

2) n e p r e g i b i v e, koje ostaju nepromenjene. 
Pregibive reci jesu ili imena (nomina), ili pako gla- 

golji (verba). Sve nepregibive reci zovu se cestice (par- 
ticulae). Promenjanje imena zove se sklanjanje (declina- 
tio), a promenjanje glagolja sprega (conjugatio). 

Glava perva. 
imenu. 

§. 2. Ime je tvojverstno : 

1) samostavno iliti samostavnik (substantivum), n. p. 
homo, covek ; 

2) pridavno iliti pridavnik (adjectivum), kao bonus, 
dobar ; 

3) zaime (pronomen), n. p. ego, ja. 

Odsek pervi. 

samostaYniku. 

§. 3. Samostavnici jesu ona imena, koja znamenuju 
kakov predmet. Jesu pako ili 

1* 






1) imena obcinska (nomina appellativa), n. p. domus, 
kuca; ili 

2) imena vlastita (nomina propria), n. p. Apollo. Ro- 
ma, Vesuvius. 

§. 4. U latinskom ima trostruk spol za samostavnike, 
kao i u hervatskorn ; t. j. 

1) muzki spol (genus masculinum), ri. p. pater, otac ; 

2) zenski spol (genus femininum), n. p. mater, mati ; i 

3) srednji spol (genus neutrum), n. p. tempus, vreme. 

§. 5. Spol latinskih recih nije uvek jednak kao u 
hervatskorn; n. p. 

liber, m. knijga, /. ; | mensa, f. stol, m. | tectum, n. krov, m. 
sol, m. sunce n. ; | penna f. pero, n. caput, n. glava, /. 

S toga se spol latinskih samostavnikah mora nauciti 
iz stanovitih pravilah. Ova pravila jesu ili obcenita 
ili pos e bn a. 

I. Obcenita pravila o spolu: 

1. Muzkoga su spola : imena ljudih ; pukovah, rekah ; 
vetarah i mesecih. 

2. Zenskoga su spola: imena zenah, gradovah, zema- 
ljah, otokah i dervja. 

3. Obcega spola jesu one reci, koje mogu znaciti 
muzku i zensku glavu. 

4. Reci nesklonive smatraju se kao srednjega spola. 

II. Posebna pravila o spolu. 

Posebna pravila opredeljuju spol samostavnikah polag 
nominativnih sversetakah. 

Perva deklinacija. 

Glavno p ravi lo. 

Reci perve deklinacije, koje se sversuju na a i na e, 
jesu zenskoga; aostalenaasi na es jesu muzkoga spola. 

Iz ni mka. , 

Mnoge reci na a jesu po svojoj naravi muzkoga spola, kao : 
scriba, nauta, incola; i jos k tomu Hadria. 

Druga deklinacija. 

Glav n o prav ilo. 

Muzkoga su spola, koja se sversuju na • us, er, ir, 
ur ; a reci na urn jesu srednjega spola. 









J z n i mk a 1. 

Imena gradovah i dervja na us jesu, po 1. obcenitom pra- 
vilu, zenskoga spola 

Izvan toga su jos sl§deca zenskoga spola : alvus, colus, hu- 
mus, vannus, pak : methodus, periodus, diphthongus, apostrophus, dia- 
lectus i paragraphias. 

Izn i m k a 2. 

Sredjnega su spola : vulgus, virus, pelagus ; samo sto vulgus 
moze biti i masculinum. 

Tretja deklinacija. 

1. Glav n o prav il o. 

Muzkoga su spola reci na : 0, or, os i er ; i nejed- 
makoslovcane na e-s. 

I z n i mka 1. 

Zenskoga su spoil, koja izlaze na : do, go, io- } i jos k toma 
caro (camis). — Slededa su muzka j ligo, harpdgo f ordo, margo, 
scipio, cardo, pugio, titio, septentrio, scorpio ) vespertilio . 

Iznimka 2. 

Srednjega su spola : cor, aequor, marmor i ador ; a zenskoga 
je : arbor (arboris). 

Iznimka 3. 

Tri r&ci na os jesu zenskoga spola: cos, dos, eos ; dve sred- 
njega : os (oris) usta, i os (ossis) kost. 

Iznimka 4. 

Srednjega su spolu na er : 
ver, cadaver, iter, tuber, 
cicer, piper, siser, uber, 
zingtber, p ipav6r, suber, 
■ acer, siler, verber, spinther ; 
kao commune sluzi linther. 

Iznimk a 5. 

Osam r£cih nejednakoslovcanih na es jest zenskoga spola, 
kao: quies, inquies, requies; merges, merces, teges ; compes i seges. — 
Aes (aeris) je srednjega, acincices muzkoga spola. 

2. Glav no pr av il o. 

Zenskoga su spola reci: 

1) na : as, t*«, ans, x, y^\ 

2) na : «, kad pred njim stoji suglasnik ; 

3) na : es, ako su jednakoslovcane. 



Iz n i mka 1. 

Sest rScih na as jest muzkoga spola, kao : 
vas (vadis), gigas, elephas, as (assis), mas i adamas; 
tri su srednjega spola: vas (vas is), fas i nefas. 

Izn i mka 2. 

Mnoge reci na is jesu muzkoga sp oIp, kao : 
panis, piscis, crinis, finis, 
ignis, lapis, pulvis, cinis, 
orbis, amnis i candlis, 
sanguis, tmguis, glis, annalis, 
fascis, axis, funis, ensis, 
fustis, vectis, vomis, mens is, 
vermis, tor r is, cucumis, 
postis, follis, mugtlis, 
cassis, cossis, callis, collis, 
sentis, caulis, penis, pollis. 

Iznimka 3. 

Muzkoga su spola : thorax, calix, fornix , phoenix, [ sve reci 
na ex; samo su sledece zenskoga : /ae# (faecis) , nex, lex i supel- 
lex (supelUctilis) . 

Iznjmkai 

Muzkoga SU spola : fons, mens , pons ; pak : dodrans, qua- 
dra ns ; dens, adeps , rudens, conjluens i tridens, oriens , Occi- 
dent. 

3. Glavno yravilo. 

Srednjega su spola reci, koje izlaze : 
na : a, e, c ; /, w, t; i ar, wr, us. 

Iznimka i. 

Muzkoga spola recih ima : 
sest na I, kao : sol, consul i mugil, praesul, sal i p ugil. 

Deset ih ima na n, kao : pecten, lien, attdgen, lichen, agon, 
canon, ren, gnomon, horizon i splen. 

Pet na ur, kao : fur i vullur, astur , furfur, turtur. I naj- 
posle. 

Dve na us : lepus (leporis) i mus (muris). 

Cetverta d e kli nae ija. 

G l av n o p r a v ilo. 

Reci na us jesu muzkoga, a na u srednjega spola. 

Iz n i mk a. 

SISdeca na u$ jesu zenska: 

tribus, acus, porttcus, 
domus, nurus, socrus, anus, 
idus (iduum) i manus. 



Peta declinacija. 
Reci pete deklinacije na es jesu zenskoga, spola. 

Iznimk a. 

Meridies je uv&k muzkoga spola; tako i dies u pluralu, a u 
singula™ rnoze bit muzkoga ili zenskoga. 

§. 6. Izvan spola ima se paziti pri deklinaciji jos na 
broj (numerus) i padez (casus), Broj je dvoverstan : 

1) jednobroj (singularis) } kad se govori o jednom 
predmetu, i 

2) visebroj (pluralis), kad se govori o vise nego jed- 
nom predmetu. 

§. 7. Padezah ima u svakom broju po sest; a ime- 
nuju se ovako : 1. ?wminativus 9 2. geuiiivus, 3. dativus, 
4. accusativus, 5. vocativus i 6. ablations. Nominativ i 
vokativ imenuju se casus recti (ra,vm t. j. neovisni) 7 a svi 
drugi casus obliqui (kosi ili ovisni). 

§. 8, U latinskom jeziku sklanjaju se imena na pet 
nacinah, veli se dakle, da ima 5 latinskih deklinacijah. 
Na koju od ovih 5 deklinacijah koja rec spada ■, ne- 
moze se svagda poznati iz nominativa, nego iz genitiva, 
koj se zato nvek mora uz nominativ naznaciti. Genitivi 
pako svih 5 deklinaciah izlaze ovako: 

I. ae; II. t; III. is\ IV. us ; V. ei. 

svih 5 deklinacijah ima se ovo upamtiti: 1) Sva 
imena srednjega spola imaju akusativ i vokativ jednak s 
nominativom , koja 3 padeza u pluralu izlaze na a. 
2. Ablativ plurala jest vazda jednak s dativom plurala. 

Perva deklinacija. 

§. 9. Samostavnici perve deklinacije imaju nominativ 
na a, i jesu vecinom zenskoga spola, Sklanjaju se ovako : 









P 


a dezi. 




Sing. 


nom. 


a 






Plur. nom. 


ae 




gen. 


ae 






gen. 


arum 




dat. 


ae 






dat. 


is 




ace. 


am 






ace. 


as 




voc. 


a 






voc. 


ae 




all. 


a 






abl. 


is 



nom. 


mensa 


stol 


uva 


grozd 




porta 


vrata 


gen. 


mensae 


stola 


uvae 


grozda 


portae 


vratah 


dat. 


mensae 


stolu 


uvae 


grozdu 


portae 


vratom 


ace. 


mensaui 


stol 


uvain 


grozd 


poriain 


vrata 


voc. 


mensa 


stole 


uva 


grozde 


porta 


vrata 


abl. 


mensa 


stolom 


uva 


gozdom 


porta 


vrati 


nom. 


mensae 


stoli 


uvae 


grozdje 


porfac 


vrata 


gen. 


mensaruuistolah 


uvarumgrozdja 


portaruni 


vratah 


dat. 


mensis 


stolom 


ir is 


grozd ju 


porfis 


vratom 


ace. 


mensas 


stole 


uvas 


grozdje 


portas 


vrata 


voc. 


mensae 


stoli 


uvae 


grozdje 


porfae 


vrata 


abl. 


mensis 


stoli 


uvis 


grozdje ;n 


P 


oris 


vrati 



Uprav tako se sklanjaju samostavnici : 



silva,f. suma ; cura /. briga; 

victoria, /. pobeda ; hora, f. ura ; 
barba, /. brada ; janua. f t vrata ; 
fossa,/, jama; insula,/. Otok ; 

stella, /. zvezda. planta /. rastje. 



bestia, /. zivotinja ; 
ripa, /. breg (rSke) ; 
aqua, / voda ; 
herba, /. trava, zelje ; 
terra, /. zemlja. 



P a z k a i. Dea bozica i filia kci imaja dativ i ablativ plu- 
rals na abus na mesto »$. 

Pazka 2. Sve reci perve deklinacije, koje izlaze na e, as,es t 
jesu iz gerckoga jezika, i sklanjaju se u pluralu sasvim jednako 
kao i prave latinske izlazece na a. Reci na« jeau zenskoga, a one 
na as i es muzkoga spola. U singularu sklanjaju se ovako : 

Sing. nom. e as es I epitome Messias j cometes 

gen. es ae ae I epitomes , Messiae I cometae 

dat. ae ae ae | epitomae Messiae [ cometke 

ace. en am en epitomen Messiaui I cometeu 

voc. e a e j epitome Messia comtte 

abl. e a e J epitome Messia [ comete 

Kao epitome, kratki izvadak, idu jos sledece: crambe, Irosk- 
ve i aloe. Kao Messias idu boreas sever, i satdnas sotona ; kao : co- 
metes kometa, ide di/nastes, vlastnik. 



Drug a deklinacij a. 

§• 10. Nominativ druge deklinacije izlazi na pet na- 
cinah: na us, ir, ur, um. Samostavnici na us, er, ir, vr 
jesu muzkoga, a na um srednjega spola. A sklanjaju se 
ovako : 



Sing. nom. 


us lim 


Plur. nom. 


i 


a 


gen. 


1 l 


gen. 


drum 


orum 


dat. 





dat. 


is 


Is 


ace. 


um um 


ace. 


OS 


a 


voc. 


e um 


voc. 


1 


a 


abl. 


o o 


abl 


13 


i* 



I. Reci na us 


i um. 




II. Reci 


na er, ir \ ur. 


Sing. nom. ' 
gen. 


cervus 


bellum 


puer 


ager 


cervl 


belli 


pueri 


agrl 


dat. 


cervo 


bello 


puero 


agro 


ace. 


cervum 


belliim 


puerum 


agrum 


voc. 


cerve 


bellum 


puer 


ager 


abl 


cervo 


bello 


puero 


agro 


Plur. nom. 


cervl 


bella 




pueri 


agri 


gen. 


cervornm bellorum 




puerorum 


agrorum 


dat. 


cervis 


bellis 




pueris 


agris 


ace. 


cervos 


bella 




pueros 


agros 


voc. 


cervi 


bella 




pueri 


agri 


abl. 


cervis 


bellis 




pueris 


agris 


Cervus, m. 


jelen ; 


bellum, n. rat ; ager, 


m. njiva, polje ; 


corvus, m. 


gavran ; 


oppidum, n. 


varos ; liber, 


m. knjiga; 


agnus, m. 


jagnjac ; 


tectum, n. krov ; culter, 


m. noz ; 


morbus, m 


. bolest ; 


verbum, n. r&c ; aper, 


m. vepar; 


malus, m. 


jabuka 


malum, n. jabuka cancer 


, m. rak. 




(stablo). 


(voce). 





Kao puer, m. dScak, ide : vir, m. muz, pak onda sve one 
r&ci, koje u genitivu neodbacuju samoglasnika eiz zadnje slovke 
er, kao su : 



1) samostavnici : 
adulter, m. preljubnik. 
gener, m. zet. 
socer, m. tast i svekar. 



2) pridavnici : 
asper, ostar, negladak. 
lacer, poderan. 
miser, jsiromah. 
prosper, srecan. 
tener, uezan, mekan. 



vesper, m. vecer. 
pak sastavljeni iz fero i gero :> 
armiger, m. oruznik. 
signifer, m. zastavnik. 

Pazka 4. Imena vlastita na ius (\\\ jus) pokratjuju vokativ 
iz ie (je) na *, n. p. Virgilius, Virgtli; Pompejus , Eompei. Uprav 
tako izlazi vokativ odJlliug:JiU, a odmeus: mi. 

Pa zka 2. Deus ima i u vokativu deus Nominativ i vokativ 
plurala moze bit na tri nacina: dei, dii, di; a dativ i ablativ 
moze imati : deis, diis ili dis. 



T r e t j a dekliuacija. 

§.11. Reci tretje deklinacije dele se na dve verste: 
A) na onakve, kojim nominativ izvan samoga korenanei- 
nia vise ni jedne slorke na kraju ; i B) kojim nominativ 
ima, izvan korena reci, jos koju slovku na kraju *). Reci 
perve verste imaju u nominativu jednu slovku manje nego 
u genitivu, i stoga se zovu nejednakoslovcane. 
Reci druge verste zovu se jednakoslovcane. 



*) Korgn rg£i najde se, ako se u genitivu singulara odbaci poslednja 
slovka is. 



10 

§. 12. Tretja deklinacija ima recih muzkoga, zenskoga 
i srednjega spola, i to : 

Muzkoga spola, koje se sversuju na 0, or, os, er r 
i nejednakoslovcane na es. 

Zenskoga, koje se sversuju na : as, is, aus, ys, 
#, pak jednakosloslovcane na '«; onda s sa prediducim 
suglasnikom ; k tomu vecina recih na do, go y io y i naj- 
posle na us sa genitivom na utis ili udis. 

Srednjega spola jesu, koje izlaze na: a, e, c, l 7 
n, t. ar, ur, us. 

A) Nejednakoslovcane. 
§. 13. Nejednakoslovcane dele se opetnadvoje : I) na 
onakve, kojim nominativ sastoji iz gologa korena reci 
bez svakoga dodatka , i II) kojim je u nominativu dodato 
slovo s na kraju korena reci. Na pervu verstu spadaju 
sve nejednakoslovcane, kojim je znacaj poluglasnik, a na 
drugu sve nejednakoslovcane, kojim je znacaj nemi su- 
glasnik *). 



I. N e j e d n a k o s 1 o v r a n e s p o 1 u g 1 a s n i m z n a- 

c ajem. 
§. 14. Nejednakoslovcane sa znacajem /. 

Sing. nom. — I sol, m. I animal, n. \ mel, 



gen. is 

dat. I 

ace. em, 

vpc. — 

abl. e. I 



sr. 



solis 
sol! 
sol em 
sol 
sole 



' animalis 
animali 
animal 
animal 
animali 



melis 

melli 

mel 

mel 

melie 



Plur. nom. es, sr, a,ia 
gen. iim, ium 



dat. lbus 

ace, es, sr. a, ia 

voc. es, sr. a, ia 

abl. lbus 

Sol, m. sunce 
sal, m. sol. 



[ animalia 
animal ium 
animalibus 

| animalia 
animalia 
animalibus 



mella 
I mellum 
j mellibus 
! mella 
j mella 

mellibns 



soles 

solum 

solibus 

soles 
soles 
solibus 

animal, n. zivince; mel, n. med ; 
vectigal, n. dohodak. /el, n, zuc. 

Kao s o I sklanjaju se jos : consul, ulis, vecnik ; exul, ulis, 
prognanik; pugil, Mis, bojnik. Kao animal sklanjaju se samostav- 
nici na ar, kao : calcar, dris, ostrnga ; exemplar, dris, izgled. Kao 
mel sklanjaju se: far, j 'arris, zito; os, ossis, kost. 

Pazka. Ako koren koje reci izlazi na podvostrucen su- 
glasnik, u nominativu se jedan odbaci. 



') Polnglasnici (semivocales) jesu : l y m, n, r, s ; a svi ostali suglas- 
nici zovu se n£mi (mutae). 






11 



§. 15. Nejednakoslovcane sa znacajem n. 



Sing, nom. 
gen. 
dat. 
ace. 
voc. 
abl. 

Plur. nom. 
gen. 
dat. 
ace. 
voc. 
abl. 

Leo, lav; 
latro, lupez ; 
ca/rbo, uglen ; 
actio, cin. 



leo 

leonis 

leoni 

leonem 

leo 

leone 

leones 

leonum 

leonibus 

leones 

leones 

leonibus 



homo 

hominis 

homini 

hominem 

homo 

ho mine 

homines 

hominum 

hominibus 

homines 

homines 

hominibus 



homo, covek ; 
Apollo, Apollo; 
virgo, dSvojka ; 
hirundo, lastovica. 



carmen 
carminis 
carmini 
carmen 
carmen 
i carmine 

carmina 
carminum 

carminibus 
carmina 
carmina 
carminibus 

carmen, pesan ; 

nomen, ime; 

lumen, svetlost ; 

certamen, borba. 



§. 16. NejednakosIoYcane sa znacajem r. 



Sing. nom. 
gen. 
dat. 
ace. 
voc. 
abl. 



passer 

passeris 

passed 

passerem 

passer 

passere 



pater 

pairis 

patri 

patrem 

pater 

patre 



onus 

oneris 

oneri 

onus 

onus 

onere 



Plur. nom. 


pas seres 


patres 


on era 


gen. 


pass eru m 


patriuu 


onerum 


dat. 


passeribus 


patribus 


oneribus 


ace. 


passeres 


patres 


onera 


voc, 


passeres 


patres 


onera 


abl. 


passeribus 


patribus 


oneribus 


Passer, vrebac ; pater, otac ; onus, brgine; 


anser, gusak ; mater, mati ; genus, rod, spol ; 


agger, nasip, nanos ; frater, brat ; vulnus, rana ; 


career, zatvor. venter, terbuh. latus, bok. 


Sing. nom. 


flos 


dolor 


pectus femur 


gen. 


floris 


doloris 


pectoris 


fern oris 


dat. 


flori 


dolori" 


pectori 


femori 


ace, 


florem 


dolorem pectus 


femur 


voc 


fl03 


dolor pectus 


femur 


abl. 


flore 


dolore pectore 


fern ore 



Plur, nom. ' 
gen. \ 
dat J 
ace. 
voc j 
abl. j 

Flos, cvet ; 

mos, obicaj ; 

ros, rosa : 

os, n. usta. 



flores 

florum 

floribus 

flores 

flores 

floribus 



dolores 

dolorum 

doloribus 

dolores 

dolores 

doloribus 

dolor, bol : 

error, bludnja : 

calor, toplina ; 

color, farba. 



pectora 

pectorum 

pectoribus 

pectora 

pectora 

pectoribus 



femora 

femorum 

femoribus 

femora 

femora 

femoribus 



pectus, persa : 
corpus, telO; \ 

tempus, vrdme ; 
decus, dika. 



Femur, bedro ; ebur, slonova kost: robur, hrast, i jakost. 



12 

Sing. nom. sulphur cms 

gen. sulphiiris cruris 

i t. d. itd< 

Kao sulphur sumpor, idu murmur mermljanje, i fur tat. 
Kao crus krak, ide rus vladanje, selo : mus, m. mis ; tellus,/. 
zemlja. 

Pazka. Reci izlazece na ar sklanjaju se kao onena a7(vidi 
§. 14.) 

§, 17. Nejednakoslovcane reci sa znacaj em s jesu 
samo tri : as, assis versta rim skoga novca ; vas, vasi's 
posuda (vidi nepravilna), i os, ossis kost (v. §. 14). 



II. Nejednakoslovcane s n einini znacaj em. 
§. 18. Nejednakoslovcane sa znacaj em b ill p. 



Sing. nom. 


trabs 


princeps 


gen. 


trabis 


principis 


dat. 


trabi 


principi 


ace. 


trabem 


principein 


voc. 


trabs 


princeps 


abl. 


trabe 


principc 


Plur. nom. 


trabes 


principes 


gen. 


trabnm 


principom 


dat. 


trabibus 


principibus 


ace. 


trabes 


principes 


voc. 


trabes 


principes 


abl. 


trabibus 


principalis 



Trabs, greda : 

plebs, puk, ljudinstvo : 

Cyclops, opis, Kyklop. 



princeps, knez : 

adeps, adlpis, salo : 

caelebs, ubis, nezenjtn i neudat. 



|. 11'. Nejednakoslovcane sa znacaj em c ili g. 



Sing. nom. I dux 
gen. ducis 

dat. duci 

ace. 



voc. 
abl. 



ducem 

dux 

duce 



grex 

gregis 

gregi 

gregem 

grex 

grege 



judex 

judieis 

judici 

judicem 

judex 

judice 



remex 

remigis 

reojigi 

remigem 

remex, 

remige 



Plur. nom. 
gen. 
dat. 
ace. 
voc. 
abl. 



duces 

ducam 

ducibus 

duces 
duces 
ducibus 



Dux, vodja ; 
nux. orah : 



greges 
gregum 

gregibus 
greges 
greges 
gregibus 

grex, stado 
rex, kralj ; 



judices 

judicum 

judicibus 

judices 

judices 

judicibus | 



remiges 

remiguui 

remigibus 

remiges 

remiges 

remigibus 



judex, sudac: 
apex, verhunac 



13 



pax, mir ; 


lex, 


zakon ; 


artifex, 


umStnik ; 


vox, glas ; frux, plod ; frutex, germ ; 


radix, ids, koren. conjux, ugis, suprug. remex, vozac. 


§. 20. Nejednakoslovcane sa znacajem d ili U 


Sing. nom. 


mons 


civitas 


haeres 


miles 


gen. 


montis 


cvitatis 


haeredis 


militis 


dat. 


monti 


civitati 


haeredi 


militi 


ace. 


montcm 


civitatem 


haeredem 


militem 


voc. 


mons 


civitas 


haeres 


miles 


abl. 


monte 


civitate 


haerede 


milite 


Plur. nom. 


montes 


civitates 


haeredes 


milites 


gen. 


montium 


civitatum 


haeredum 


militum 


dat. 


montibus 


civitatibus 


haeredibus 


militibus 


ace. 


montes 


civitates 


haerades 


milites 


voc, 


montes 


oivitates 


haeredes 


milites 


abl. 


montibus 


civitatibus 


haeredibus 


militibus 


Mons, gora; civitas, grad; haeres, bastinik ; 


fons, tis, vrelo ; aetas, tis, doba ; merces, dis, platja ; 


pars, tis, dio ; pietas, tis, poboznost; pes, dis, noga ; 


frons, dis, hvoja ; virtus, tis, krepost ; palus, udis, bara ; 


glans, dis, 


zelud. sacerc 


los, tis, svetjei 


aik. pecus, udis, marva. 



Miles, vojnik ; oyako idu : eques, itis, konjik ; comes itis, pra ■ 
ilac; obses, idis, talao ; praeses, tdis, predsgdnik. 

B) Jednakoslovcane. 

§. 21. Jednakoslovcane sverstiju se u nominativu na 
s i e. 



s, es i e. 

Sing. nom. 
gen. 
dat. 
ace. 
voc. 
abl. 



amnis 

amnis 

amni 

amnem 

amnis 

amne 



nubes 

nubis 

nubi 

nubem 

nubes 

uube 



mare 

maris 

mari 

mare 

mare 

mari 



Plur. nom. 



gen. 

dat. 

ace. 

voc. 

abl. 
Amnis, r£ka ; 
navis, brod ; 
avis, ptica ; 
piscis, riba. 



nubes 

nubium 

nubibus 

nubes 

nubes 

nubibus 



amnes 

amnium 

amnions 

amnes 
amnes 
amnibus 

nubes oblak ; 

clades, poraz ; 

caedes , ubojstvo, 

fames, glad. 
Pazka. Jednakoslovcana imena rekah i gradovah izlaze u 
akuzativu jednobroja na im m^sto na em, a u ablativu na i m&sto 
na e, kao : Tiberis rSka Tiber (akuz. Tiberim, abl. Tiberi) ; Neapo- 
lis, Napolje (akuz. Neapolim, abl. Neapoli). Tako jos slSdeca ime- 
na : sitis, zedja ; tussis, kasalj ; febris, groznica ; puppis, kerma na 
brodu; iurris, turanj ; securis, sekira, i vise drugih. 



maria 

mariiim 

maribus 

maria 
maria 
maribus 

mare, more; 
rete, mr6za ; 
conclave, soba; 
cubile, loznica. 



14 



Cetverta deklinacija. 

§. 22. Reci IV. deklinacije sversuju se u noniinativu 
na us ili na u. Samostavnici na us jesu muzkoga, a na 
u srednjega spola. Sklanjaju se ovako: 



Sing. nom. 


us 


U 




fructus 


cornu 


gen. 


us 


US 




fructus 


cornus 


dat. 


iii 


u 




frructui 


cornu 


ace. 


iim 


u 




fructiini 


cornu 


voc. 


us 


u 




fructus 


oornu 


abl. 


u 


u 




fructu 


cornu 


Plur. nom. 


us 


iia 




fructus 


corniia 


gen. 


iium 


iium 




fructiium 


cornuum 


dat. 


ibus 


ibus 




fractious 


cornibus 


ace. 


us 


iia 




fructus 


corniia 


voc. 


us 


iia 




fructus 


corniia 


abl. 


ibus 


ibus 




fractious 


cornibus 


Fructus, plod 


; 




lusus, igra ; cor 


nu, rog; 


motusj kretnja ; 




cursus, tek ; get 


m, koleno ; 


sexus, spol. 






gradus, stupaDJ. tonitru, gTom. 



P a z k a. Nekoje reci IV. deklinacije imaju dativ i ablativ 
plurala na ubus mesto na ibus. Takve su : 

Quercus (hrast), ficus (smokva), acus (igla), 
arcus (lukj, veru, (razanp, lacus fjezero), 
specus ^spilja>, tribus, fodd^\), artus fudo, clan,*, 
portus (\\ika,), pecu (marhaj, partus (porodV. 

Pet a deklinacija. 

§. 23. Peta deklinacija izlazi u nominativu na es. 
Samostavnici ove deklinacije jesuzenskoga spola, a skla- 
njaju se ovako: 



Sing. nom. 


es 


dies 


res 


gen. 


ei 


diei 


ret 


dat. 


ei 


diei 


rei 


ace. 


em 


diem 


rem 


voc. 


es 


dies 


res 


abl. 


e 


die 


re 


Plur. nom. 


es 


dies 


res 


gen. 


erum 


dierum 


rerum 


dat. 


ebus 


diebus 


rebus 


ace. 


es 


dies 


res 


voc. 


es 


dies 


res 


abl. 


ebus 


diebus 


rebus 



15 

Dies, dan ; glacies, led ; res, stvar ; 

rabies, bgsnoca ; efigies, slika ; fides, vSra ; 

acies, ostrina. pemicies, poraz. spes, ufanje. 

P a z k a. U genitivu jednobroja jest predposlSdnje e vazda 
dugacko. Samo u recih : res, fides i spes je kratko. 



§. 24. Nepraiilni samostayniri. 

A. Nepravilne reci u sirem smislu. 

Medju reci u sirem smislu nepravilne spadaju indeclindbiUa, 
defectiva, abundantia i heterogenea. 

I. lndeclinabilia (nesklanjava) zovu se ona imena, koja imaju 
sve padeze jednake. Semo spadaju imena slovah, n. p. alpha, 
gamma, delta. 

II. Defectiva (manjkava) jesu ona imena, kojim manjka poje- 
dan broj (defectiva numero). 

1) defectiva numero (manjkava u broju) jesu ili singularia 
tantum, kojim manjka plural, kao : aurum, argentum, sabulum, san- 
guis ; ili su pluralia tantum, kojim manjka singular, kao : 
ambages, um, krivudanje, liberi, dStca, 

angustiae, arum, tesnac, manubiae, plen, 

argutiae, arum, ostroumnost, minae, groznja : pretnja, 
arma, orum, oruzje, minutiae, malenkost, 

cunae, arum, \ moenia, ium, gradski zid, 

cunabula, orum, } zibka, nuptiae, pir, svatba, 



I zil 



incunabula, orum, J preces, cum, molba, 

dirae, arum, proklinjanje, primitiae, -arum, pervine, 

divitiae, arum, bogatstvo, reliquiae, arum, ostanak, 

exsequiae, arum, sprovod, sordes, dium, smrad, 

fauces, ium, zdrelo, tenebrae, arum, mrak, 

induciae, arum, primirje, virgulta,, orum, germje. 
insidiae, arum, zaseda. 



Drugi odsSk. 
pridaTiiiku. 

A. Sklanjanje pridavnikah. 

§. 25. Pridavnici jesu one reci, koje znace vlastitost 
kojega predmeta. Pridavnik ima tri spola, ali se od sva- 
koga pridavnika nesversuje svaki spol drugacije. Zato 
se pridavnici dele na troje : 1) koji imaju tri sversetka, 



46 

2) koji imaju dva, i 3) koji imaju samo j e d an sver- 
setak za sva tri spola. 



I. Pridavnici od t r i j u h sversetakah. 

Ovi sversetci jesu : us, a, urn, i er, a , urn. Sversetak 
na us i er sluzi za muzki spol, sversetak na a za zens- 
ki, a na um za srednji spol. Muzki i srednji spol spada 
na drugu deklinaciju, a zenski na pervu, n. p. bonus, 
bona, bonum, dobar, dobra, dobro ; miser, misera, mise- 
rum, bedan, bedna, bedno. 



S. nom. 


bonus 


bona 


bonum 


miser 


misera 


miserum 


gen. 


boni 


bonae 


boni 


miseri 


miserae 


miseri 


dat. 


bono 


bonae 


bono 


misero 


miserae 


misero 


ace. 


bonum 


bonam 


bonum 


miserum 


miseram 


miserum 


voc. 


bone 


bona 


bonum 


miser 


misera 


miserum 


abl. 


bono 


bona 


bono 


misero 


misera 


misero 



P. nom. 
gen. 
dat. 
ace. 
voc. 
abl. 



boni bonae bona 
bonorumbonarum bonorum 
bonis bonis bonis 
bonos bonas bona 
boni bona bonae 
bonis bonis bonis 



misen miserae misera 
miserorummiserarum miserorum 
miseris miseris miseris 
miseros miseras misera 
miseri miserae misera 
miseris miseris miseris 



Tako se sklanjaju: 

magnus, velik ; latus, sirok; frugifer, plodan ; 

parvus, mal; longus, dug; prosper, srecan ; 

albics, bio, bSl : liber, Slobodan : sqtur, satu- 

altus, visok. asper, negladak. ra y saturum. 



sit, a, o. 



Pazka 1. Mnogi pridavnici izlazeci na r odbacujuuostalih 
padezih samoglasnik e iz poslednje slovke, pak se sklanjaju kao 
ager (vidi §. 10, n. p. pulcher, pulchra, pulchrum, lep ; niger, nigra, 
nigrum, cern; aeger, bolan. 

Pazka 2. Ngkoji pridavnici, i od njih sastavljeni, imaju u 
svih spolih genitiv sing, na ws, a dat. na i. A to su sledeci : 
unus, solus, totus, ullus 
uter, alter, neuter, nuttus 
alius, alteruter. 

Alius ima u srednjem spolu aliud; a dativ alii moze se po- 
kratit na ati. 

II. Pridavnici od dvijuh sversetakah. 

Ovi sversetci jesu: is za muzki i zenski spol, atfza 
srednji. Oba sversetka sklanjaju se kao jednakoslovcani 
samostavnici tretje deklinacije, samo sto im ablativsing. 
vazda (takodjer u muzkom i zenskom spolu) izlazi na i, 
n. p. facilis, facile, lahak ili lasan. 



17 



Sing. nom. 


facilis 


facile 


gen. 


facilis 


facilis 


dat. 


facili 


facili 


acc. 


facilem 


facile 


voc. 


facilis 


facile 


abl. 


facili 


facili 


Plur. nom. 


faciles 


facilia 


gen. 


facilium 


facilium 


dat. 


facilibus 


facilibus 


ace. 


faciles 


faciles 


voc. 


faciles 


facilia 


abl. 


facilibus 


facilibus 


Tako dulcis, sladak; j 


'ortis, hrabar, 


grandis, velik 


lends, tih ; g 


ravis, tezak; 


suavis, ljubak 


mollis, mebak ; I 


evis, lahak; 


similis, slican. 



Pazka. N&koji pridavnici od dvijuh sversetakah na ris, re, 
obicavaju u muzkom spolu odbaciti is, pak on da primu e pred r, 
i tako postann pridavnici od trijuh sversetakah, ali zato ostaju u 
3. deklinaciji. Tavki jesu : 

acer, alacer, terrester, acer, ostar ; alacer, bodar ; 

celer, berz ; celeber, slavan ; 

puter, gnjil, trul ; terrester, zemaljski ; 
saluber, zdrav ; paluster, barast : 
Silvester, sumski ; campester, poljski ; 
volucer, krilat; equester, konjicki ; 
pedester, pesacki. 
Sklanjaju se ovako : Sing. nom. acer, acris, acre; gen. acris; 
dat. acri; acc. acrem ; acre; voc. acer, acris, acre: abl. acri; Plur. 
nom. acres, acria itd 



celer, celeber, saluber, 
paluster, puter, volucer, 
campester i Silvester, 
equester i pedester 



III. Pridavnici od jednoga sversetka. 

Semo spadaju svi ostali pridavnici, i jos k tomu par- 
ticipiji praesentis. Svi pridavnici od jegnoga sversetka 
spadaju na tretju deklinaciju, n. p. felix, srecan; pru- 
dens , providan, razborit. 



Sing. 


nom. 


felix 


prudens 




gen. 


fehcis 


prudentis 




dat. 


felici 


prudenti 




acc. 


fehcem, sr. felix 


prudentem, sr. prudens 




voc. 


felix 


prudens 




abl 


fehce ili felici 


prudente ili prudenti 


Plur 


nom. 


felices, sr. felicia 


prudentes, sr. prudentia 


T 


gen. 


felicium 


prudentium 




dat. 


felicibus 


prudentibus 




acc. 


felices, sr. felicia 


prudentes, .<*, prudentia 




voc. 


felices, sr. felicia 


prudentes, sr. prudentia 


Prim Sri 


abl. 

r.st. nrovn 


felicibus 

dipnip 


prudentibus 
9 



18 



Tako : 
audctx, smSlan; sapiens, mudar; 

fallax, varav ; constans, stalan ; 

simplex, Zeis, prost, petulans, objestan 
jednostavan ; 



solers, vest ; 
iners, trom ; 
concors, dis, slozan, 
skladan. 



B. Prispodoba pridavnikah. 

§. 26. Latinski jezik ima tri stupnja prispodobe 
{gradus comparationis) , i to 

1) positivus, koi kaze kakvu vlastitost bez svake 
prispodobe ; 

2. comparativus, koi kaze visi stupaiij koje vlasti- 
tosti ; i 

3) superlativus, koi izrazuje najvisi stupanj koje 
vlastitosti. 

Drugi stupanj dela se tako, da se korenu reci, kako 
se u genitivu pokaze (po odbacenom i ili is), doda za 
muzki i zenski spol ior (gen. ioris), a za srednji spol 
ius (gen. torts). 

Tretji stupanj dela se iz istoga korena, samo da mu 
se doda isstmus, issima, issimum, n. p. doctus, a, um, 



ucen : doctior, ius, 
ceniji. Tako : 



uceniji : doctissimus, a, w»i, naju- 



Sup erlativus. 
longissimus, a, um ; 
suavissimus, a, um ; 
audacissimus, a, um ; 
prudentissimus, a, um. 



Positivus. Co mp ar ati v us. 

longus, a. um. longior, ius, 

suavis, e, suavior, ius, 

audaxy dcis, audacior, ius, 

prudens, ntis, prudentior, ius, 

§. 27. Tretji stupanj nacinjaju drugacije: 
1J koja se sversuju u muzkom spolu na er, dobivaju 
k zadnjoj slovci er jos rimus,rima,rimum } n.^.pulcher: 
pulchrior, pulcherrimus ; acer : acrior, acerrimus. Vetus 
i nuperus imaju tretji stupanj kao da izlaze na er, t. j. 
veterrimus, prastari i nuperrimus, najnoviji. 

2) Pridavnici : facilis, difficilis, similis, dissimilis, 
gracilis i humilis nacinjaju superlativ tako , da im se 
poslednje is pretvori u limus, n. p. facillimus, najlaksi ; 
gracilltmus, najtanji. 

N e p r av i 1 n a p r i s p o d o b a. 

§. 28. Najobicniji su sledeci pridavnici, koji imaju 
drugi i tretji stupanj bez svakoga pravila : 
bonus, dobar, melior, optimus ; 
mains, zao, pejor, pessimus ; 



19 

magnus, velik, major, maxtmus\ 

parvus, malen, minor, minimus ; 
kao i svi ostali pridavnici sversujuci se na dicus, ficus, 
i volus. 

Opisna p r i s p o d o b a. 

§. 29. Na mesto pravilnih stupanjah prispodobe ima 
u latin skom jeziku i opisna prispodoba (comparatio pe- 
riphrastica). Drugi stupanj opise se tako, da se pervomu 
stupnju spreda stavi magis ; a tretji stupanj tako, da se 
istomu pervomu stupnja spreda metne maxime, n. p. magis 
beatus = beatior; maxime beatus = beatissimus. Ovo 
opisanje mora se upotrebiti kod onih pridavnikah, koji se 
sversuju na: eus, ius } uus, n. p. idoneus, prikladan ; ma- 
gis idoneus, maxime idoneus, Uprav tako : dubius, dvo- 
jan ; necessarius, potrebit ; noxius, stetan; arduus, visok ; 
ingenuus, rodjen Slobodan. 

C. Brojniku. 

§.30. Na pridavnike spadaju vecinom i brojnici (ftw-. 
meralia). Pridavni brojnici dele se: 1) naglavne brojnike 
(cardinalia); 2) na redne (ordinalia) ; 3) na delne (di- 
stributiva). Ne pridavni latinski brojnici jesu samo pris- 
lovni brojnici iliti brojni prislovi (adverbia numeralia). 

1) Glavni broji (cardinalia) stoje na pitanje k o- 
liko? Od ovib sklanjaju se samo perva tri, zatim stotine 
(pocamsi od 200), i najposle plural od mille ; svi pako 
ostali jesu nesklanjavi. 

2) Redni brojnici (ordinalia) stoje na pitanje koji 
p o redu? Ovi brojnici jesu svi pridavni od trijiih sver- 
setakah. 

3) Delni (di stributiva) stoje na pitanje : p o k ol i k o 
najedanput? Ova se samo mnoztveno potrebuju, a 
imaju tri sversetka. 

4) Prislovi brojni (adverbia numeralia) stoje na pi- 
tanje k o 1 i k o p u t a n ? ili k o 1 i k o k r a t ? 



pervi 

drugi 

tretji 

cetverti 

peti 

sesti 





I) cardinalia. 




11) ordinalia- 


1. 


unus, una, unum 


jedan 


1. primus, a, urn, 


2. 


duo, duae, duo 


dva 


2 secundus, a, urn, 


3. 


tres, tri a 


tri 


3. tertius 


4. 


quatuor 


cetiri 


4. quartus 


5. 


quinque 


pet 


5. quintus 


6. 


sex 


sest 


6. sextus 

2 



20 



7. septem 


sedam 


7. Septimus sedmi 


S. octo 


osam 


8. octavus osmi 


9. novem 


devet 


9. nonus deveti 


10. decern 


deset 


10. decimus deseti 


11. undecim 


itd. 


11. undecimus itd. 


12. duodecim 




12. duodecimus 


13. tredecim 




13. tertius decimus 


14. quatuordecim 




14. quartus decimus 


15. quindecim. 




15. quintus deoimus 


i6. sedecim 




16. sextus decimus 


17. septendecim 




17. septimus decimus 


18. duodeviginti 




18. duodevicesimus 


19. undeviginti 




19. undevicesimus 


20. viginti 




20. vieesimus 


21. unus et viginti 




21. unus et vieesimus 


22. duo et viginti 




22. alter et vieesimus 


22. tres et viginti 




23. tertius et vieesimus 


28. duodetriginta 




28/undetricesimus 


29. undetriginta 




29. duodetricesimus 


30. triginta 




30. tricesimus 


40. quadraginta 




40. quadragesimus 


50. quinquaginta 




50. quinquagesimus 


60. sexaginta 




60. sexagesimus 


70. septuaginta 




70. septuagesimus 


80. octoginta 




80. octogesimus 


90. nonaginta 




90. nonagesimus 


99. undecentum 




99. undecentesimus 


100. centum 




100. centesimus 


200. ducenti, ae, a 




200. ducentesimus 


300. trecenti, ae, a 




300. trecentesimus 


400. quadringenti, ae, a 


400. quadringentesimus 


500. quingenti, ae, a 




500. quingentesimus 


600. sexcenti, ae, a 




600. sexcentesimus 


700. septingenti, ae, 


a 


700. septingentesimus 


800. octingenti, ae, 


a 


800. octiDgentesimus 


900. nongenti, ae, a 




900. nongentesimus 


1000. mille 




1000. millesimus 


2000. duo millia 




2000. bis millesimus 


10000. decern millia 




10000. decies millesimus 


50000. quiDquaginta millia 


50000. quinquagies millesimus 


100000. centum millia 




100000. centies millesimus 


III) distribute a. 


IV) adverbia. 


1. singuli, ae, a po 


jedan 


i. semel jedankrat 


2. bini, ae, a pc 


i dva 


2. bis dvakrat 


3. terni Hi trim', ae, a 




3. ter 


4. quatemi, ae, a 




4. quater 


5. quini, ae, a 




5. qninquies 


6. seni, ae, a 




6. sexies 


7. septeni, ae, a 




7. septies 


8. octoni, ae, a 




8. ccties 


9. noveni, ae, a 




9. novies 


10. deni, ae, a 




10. decies 



21 



11. linden', ae, 


a 


11. undecies 


12, duodeni, ae, a 


12. duodecies 


13. teini deni 


13. terdecies 


14. quatemi deni 


14. quaterdecies 


15. quini deni 


15. quinquiesdecies 


16. seni deni 


16. sexiesdecies 


17. septeni deni 


17. septiesdecies 


18. octonideni tftduodeviceni 


18. duodevicies 


19. noveni deni Hi undeviceni 


19. undevicies 


20. viceni 


20. vicies 


21. viceni singuli 


21- semel et vicies 


22. viceni bini 


22. bis et vicies 


23. viceni terni 


23. ter et vicies 


28. viceni octoni 


28. octies et vicies 


2 . viceni noveni 


29. novies et vicies 


30. triceni 


30. tricies 


40. quadra geni 


40. quadragies 


50. quinqnageni 


50. quinquagies 


60. sexageni 


60. sexagies 


70. septuageni 


70. septuagies 


80. octogeni 


80. octogies 


90. nmageni 


90. nonagies 


99. nonageni noveni (unde- 


99. undecenties 


centeni 




100. centeni 


100. centies 


200. duceni 


200. ducenties 


300. treceni 


300. trecenties 


400. quadringeni 


400. quadringenties 


500. quingeni 


500. quingenties 


600. sexceni 


600. sexcenties 


700. septingeni 


700. septingenties 


800, octingeni 


800. octingenties 


900. nongeni 


900. nongenties ?7«noningenties 
1000. millies 


1000. singula millia 


2000. bina millia 


2000. bis millies 


10000. dena millia 


10000. decies millies 


50000. quinquageria millia 


50000. quinquagies millies 


100000. centena millia 


100000. centies millies 


Glavni broji unus, duo i tres sklanjaju se ovako: 


Sing. nom. 


unus 


una unum 


gen. 


unius 


unius unius 


dat. 


UDl 


uni uni 


ace. 


unum 


unam unum 


voe. 


une 


una unum 


abl. 


uno 


una uno 


Plur. nom. 


uni 


unae una 


gen. 


unorum 


unarum unorum 


dat. 


unis 


unis unis 


ace. 


unos 


unas una 


voe. 


uni 


unae una 


abl. 


unis 


unis unis 



22 



Plur. 



gen. 
dat. 
ace. 
abl. 



duo duae duo 

duorum duarum duorum 

duobus duabus duobus 

duos duas duo 

duobus duabus duobus 



tres tres tria 

trium trium trium 

tribus tribus tribus 

tres tres tria 

tribus tribus tribus 



Pazka i. Kao duo sklanju se i ambo, ae, o. Sve ove reci 
imaju ace. muzkoga spola takodjer na o mesto na os, dakle duo 
= duos ; ambo :zz ambos. 

P azka 2. Od sastavljenih brojnikah sklanjaju se obe sa- 
stavne eesti, n. p. tertius deeimus, tenia decima, tertium decimum ; 
viceni quaterni, vicenae quaternae, vicena quaterna itd. 

Pazka 3. U glavnih i rednih brojih nacinjaju se broji od 
21 do 27 pak od 31 do 37 itd. ili na pokazani nacin tako, da se 
manji broj postavi sprSda, i sa et s vecim sveze, ili pako da se 
manji postavi sa vecim bez svakoga veznika, n. p. duo et viginti 
i viginti duo, dvadeset i dva; tertius et tricesimus, i tricesimus ter- 
tius, trideset i tretji. 

Pazka 4. Redni brojnici od 20 do 30, od 30 do 40 itd. 
nacinjaju se na tri nacina ; n. p. viceni singuli, viceni bini, viceni 
terni ; ili da manji stoji spreda s veznikom et : singuli et viceni, 
bini et viceni, terni et viceni; ili takodjer bez veznika, kao : singuli 
viceni, bini viceni, terni viceni itd 

Pazka 5. Ako se u prislovnih brojnicih (adverbialia) od 
20 do 30, pak od 30 do 40 itd. stavi veci broj spreda, onda stoji 
na volju, da se veznik et ili izgovori ili izpusti , n. p. na mesto 
bis ct vicies, ter et vicies itd. moze se dobro reci: vicies et bis ili 
ili vicies ter itd 

Tretji odsSk. 

zaimenu. 

§. 31. Zaimeua su reci, koje naznacuju predmete po 
njihovom odnosenju, u kojem stoje napramagovorecemu. 
Zaimena se dele 1) na osobna, 2) pokazna, 3) upitna, 
4) odnosna i 5) neopredeljena. 



I. O zaimenu osobnom. 

§. 32. Osobna zaimena (pronomina personalia) dele 
se na samostavna i na pridavna. 

1) Osobna zaimena samostavna. 



Sing. nom. 
gen. 
dat. 
ace. 
voc. 
abl. 



ego 


ja 




tu 


mei 


mene, 


me 


tui 


mihi 


meni, 


mi 


tibi 


me 


mene, 


me 


te 


— 


— 




tu 


me 


mnom 




te 



ti 

tebe, te 
tebi, ti 
tebe, te 
ti! 
tobom 



sui 
sibi 
se 



sebe, se 
sebi, si 
sebe, se 

sobom 






23 



Plur. nom. 


nos 


mi 


. vos 


vi 




gen. 


noslri 


nas 


vostri 


vas 




dat. 
ace. 


nobis 
nos 


nam 
nas 


vobis 
vos 


vam 
vas 


kao singular 


voc. 


— 


— 


vos 


vi! 




abl. 


nobis 


Dami 


vobis 


vami 





Pazka i. Ego, ja, znaci pervu, t. j. gdvorecu osobu; tu, ti, 
drugu, ili kojoj se govori ; a sm, sebe, tretju, o kojoj se govori 
(kao predmet njezina delovanja). 

Pazka 2. Na mesto genitiya plurala nostri i vestri ima 
i genitiv nostrum i vestrum. Ovaj drugi genitiv upotrebljava se 
onda, kad je genitivus partitivus (genitiv delni) potreban. 

Pazka 3. Na mesto akuzativa i ablativa se upotrebljava 
se cesto podvostiuceno sese. 



2) Pridavna osobna zaimena. 

Pridavna osobna zaimena zovu se i posedovna (pos- 

sessiva), jer pokazuju predmet kao posedovanu vlasti- 

tost kojegod osobe. Ova zaimena sklanjaju se kao pri- 

davnici od trijuh sversetakah. Jesu pako sledeca : 

meus, mea, meum, moj ; noster, nostra, nostrum ,nas; 

tuus, tua, tuum, tvoj ; vester, vestra, vestrum, vas ; 

suus, sua, suum, svoj, njegov. 

Pazka 1. Meusima. u vokativu singulara muzkoga spola mi. 
Pazka 2. Zaime tretje osobe (tako samostavno sui, kako 
i pridavno suus, sua, suum) zove se takodjer povratno (rejlexivum), 
buduc da se natrag preteze na subjekt iste izreke. 

II. zaimenu pokaznom. 

§. 33. Zaimenah pokaznih (demonstrativa) ima sest : 

1) hie, haec, hoc, ovaj, ova, ovo ; 

2) ille, ilia, Mud, onaj, ona, ono ; 

3) is, ea, id, on, ona, ono ; 

4) idem, eadem, idem, isti, ista, isto; 

5) ipse, ipsa, ipsum, sam, sama, samo ; 

6) iste, ista, istud, taj, ta, to. 



Sing. nom. 


hie 


haec 


hoc 


ille 


ilia 


illud 


gen. 


hujus 


hujus 


hujus 


illius 


illius 


illius 


dat. 


huic 


huio 


huic 


illi 


illi 


illud 


ace. 


hunc 


hanc 


hoc 


ilium 


illam 


illud 


abl. 


hoc 


hac 


hoc 


illo 


ilia 


illo 



hir. nom. 


hi 


hae 


haec 


illi 


illae 


ilia 


gen. 


horum 


harum 


horum 


illorum 


illarum 


illorum 


dat. 


his 


his 


his 


illis 


illis 


illis 


ace. 


hos 


has 


haec 


illos 


illas 


ilia 


abl. 


his 


his 


bis 


illis 


illis 


illis 



24 



Sing.nom. 


is 


ea 


id 


idem 


eadem 


idem 


gen. 


ejus 


ejus . 


ejus 


ejusdem ejusdem 


ejusdem 


dat. 


ei 


ei 


ei 


eidem 


eidem 


eidem 


ace. 


eum 


earn 


id 


eundem 


eandem 


idem 


all. 


eo 


ea 


eo 


eodem 


eadem 


eodem 


Plur.nom. 


ii 


eae 


ea 


iidem 


eaedem 


eadem 


gen. 


eorum 


earum 


eorum 


eorundemearundam eorundem 


dat 


iis 


iis 


iis 


iisdem 


iisdem 


iisdem 


ace. 


eos 


eas 


ea 


eosdem 


easdem 


eadem 


all. 


iis 


iis 


iis 


iisdem 


iisdem 


iisdem 


Sing.nom. 


ipse 


ipsa 


ipsum | iste 


ista 


istud 


gen. 


ipsius 


ipsius 


ipsius | istias 


istius 


istius 


dat. 


ipsi 


ipsi 


ipsi i isti 


isti 


isti 


ace. 


ipsum 


ipsum 


ipsum | istum 


istam 


istud 


all. 


ipso 


ipsa 


ipso isto 


ista 


isto 


Plur.nom. 


ip3i 


ipsae 


ipsa 


isti 


istae 


ista 


gen. 


ip8orum ipsarum ipsorun 


l istoruir 


istarum istorum 


dat. 


.ipsis 


ipsis 


ipsis 


iitis 


istis 


istis 


ace. 


ipsos 


ipsas 


ipsa 


istos 


istas 


ista 


all. | 


ipsis 


ipsa 


ipsos 


istis 


istis 


istis 



Pazka i. Zaimenu hie, hate, hoe dodaje se cestoputah ce, 
n. p. hicce, haecee, hocce, ovajzi, ovazi, ovozi. 

Pazka 2 Na mesto U nalazi se i ei; na mesto iidem redko- 
putah eidem; na mesto l its takodjer eis,. a na mesto iisdem takodjer 
eisdem. 

Pazka 3. 8a pokaznimi zaimeni srodni su sledeci pokazni 
pridavnici : i) talis, e, takov, ovakov i onakov ; 2) tantus, a, um, 
tolik, ovolik i onolik"; 3) tot (indecl. samo za visebroj), toliko, to- 
liki (t. j. toliko njih). 

HI. O zaimenih upitnih. 

'va) 



dva 



§. 34. Upitna zainiena (interrogate a) jesu 
1) quis? quid? tko ? sto ? — 2) qui, quae, quod? koi 
koja, koje ? Pervo se upotrebljava kao samostavno , a 
drugo kao pridavno. 



Sing.nom. 
gen. 
dat. 
ace. 
all. 



quis ? quis ? quid ? 

cujus ? cujus ? cujus ? 

cui? cui ? cui ? 

quem ? qua m ? quid ? 

quo? qua? quo? 



jqui? 

CUJU3 ? 

j cui ? 
quem? 
quo ? 



quae ? 
cujus ? 
cui ? 
quam? 
qua ? 



quod? 
cujus ? 
cui? 
quod? 
quo? 



Plur.nom. 
gen. 
dat. 
ace. 
all 



quae ? 



qui? quae? quae? (qui? quae? ^c; 
quorum ?quarum?quorum ?j quorum? quarum? quorum ? 
quibus ? quibus ?quibus ? quibus? quibus ? quibus ? 
quos ? quas ? quae? quos? quas ? quae? 
quibus? quibus ? quibus ? | quibus ? quibus ? quibus ? 



25 

P azk a i. Oba ova zaimena mogu se poveksati : 

1) ako se sprgda metue ec, n. p. acquis? ecquid? tkoli? sto 

li ? pak ecqui 1 ? ecquae? (ecqua?) ecquod ? koi li ? koja li? koje li? 
2. ako im se na koncu pridene nam, n. p. quisnam, quidnam ? 

tko ? Sto? i quinam? quaenam? quodnam? koi? koja? koje? 

Paz ka 2. Sa upitnimi zairaeni srodni su upitni pridavnici : 

1) qvdlis, <», kakov ? 2) quantus, a, um, kolik ? 3) quotus, a. um. 

koi po redu? 

IV. zaimenu odnosnoni. 

§. 35. Zaimena odnosna (pronomina relativa)je$u tri : 

1) qui, quae, quod koi, koja, koje ; 

2) quisquis, muzk. i z. spol. (redko quaequae), 
quidquid, tkogod, stogod ; 

3) quicunque, quaecunque, quodcunque, koigod, 
kojagod, kojegod. 

Pervo sklanja se kao upitno qui? quae? quod? Od 
quisquis sklanjaju se obe sastavne eesti polag quis ? n. p. 
cujuscvjus, cuicui, itd. od quicunque sklanja se samo 
qui, n. p. cujuscunque, cuicunque itd. 

Pazka i. Quisquis upotrSbljava se po pravilu samostavno, 
a quicunque pridavno. 

Pazka 2. S odnsnimi zaimeni srodni su odnosni pridav- 
nici : i) qualis, e, kakov ; 2) quantus, a, um, kolik : 3) quot, koliko 
nas, koliko vas, koliko njih ; 4) qualiscunque , qualecunque, kakov- 
god ; 5) quantuscunque, kolik god: 6) quotcunque ili quotquot , ko- 
liko mu drago (nas, vas ili njih). 

V. zaimenu neopredeljenom. 

§. 36. Neopredeljena zaimena (pronomina indefinita) 
pokazuju koi predmet ili njegovo odnosenje kao ne sas- 
vim poznato onomu koi govori. Tu su sledeca : 

1) quis, m. i f., tko (netko), quid n., sto (nesto); 

2. qui, quae, (i qua) quod, koi (nekij ; 

3) aliquis, m. i /'., aliquid, n., netko, nesto; 

4) aliqui, ah'qua, aliquod, nekoi, nekoja, nekoje 5 

5) quidam, quaedam, quiddam i quoddam, nekoi iz- 
vestni, nekoja izvestna, nekoje izvestno : 

6) quispiam, quaepiam, quidpiam i .quodpiam, ikoi, 
(itko), ikojn, ikoje (istoj ; 

7) quisquam, (quaequam), quidquam, itko, isto ; 

8j quivis, quwevis, quidvis i quodvis j svaki koi ti 
9) quilibet,quaelibet } quidlibetiquodlibet) drago, ili 
koi mu drago ; 



26 

10) quisque, quaeque, quidque i quodque, svaki; 

11) unusquisque, unaquaeque, unumquidque i unum- 
quodque, svaki. 

Sva ova zaimena sklanjaju se kao upitna qui? iquist 
tako da dodatci : dam , piam, quam, vis, libet, que, ne- 
promenjeni ostanu. Od unusquisque sklanja se i unus 
i quis. 

Pazka i. Srednji spol sa i, kao quid, aliquid itd. potrebuje 
se samostavno, a sa o, kao quod, aliquod itd pridavno. Quisi sve 
iz njega sastavljene reci upotrebljavaju se visu samostavno negoli 
pridavno. Quisquam uvek kao samostavno. 

Pazka 2. Sa neopredeljenimi zaimeni srodni su pridavnici 
navedeni u §. 25. I. pazki 2., i jos k tomu utervis, utravis, utrumvis 
i uterltbet, utralibet, utrumltbet, koi ti drago od obojice. 



Gla v a dru ga. 

glagolju. 

Od s ek per vi. 

Deljenje g 1 a g o 1 j a k. 

§. 37. Glagolji (verba) zovu se one reci, koje kazu, 
da koja osoba ili stvar (subjekt) stogod c i n i ili t e r p i, 
ilidaseukakvomstanju nalazi; n. p. amat, 
ljubi, amatur, biva ljubljen, stat, stoji, pergit, ide. Gla- 
golji, koji kazu, da tko stogod radi ili tvori , zovu se 
t v o r n i (activa) ; oni pako, koji kazu, da tko stogod 
terpi, zovu se terpni (passiva) ; a najposle oni, koji ne- 
pokazuju nikakva cinjenja ni terpljenja nego 
samo stanj e koje osobe ili stvari, zovu se srednji gla- 
golji (verba neutra). 

§. 38. Mnogi latinski terpni glagolji izgubili su s vre- 
menom svoje terpno znacenje, ter tako ima sada glago- 
ljah, koji imaju terpnu sliku ili oblieje, a znacenje tvorno 
ili srednje. Budue da su ovi glagolji svoje terpno zna- 
cenje tako rekuc odlozili, zovu se o d 1 oz n i glago- 
lji (verba deponentia). S toga se razlucuju cetiri verste 
glagoljah (genera verbi) : 



27 

1) tvorna versta (ger,us aciivum), na koja spadaju 
svi oni glagolji, koji imaju tvorno oblicje i tvorno znacenje ; 

2. terpna versta (genus passivvm), na koju spadaju 
oni glagolji, koji imaju terpno oblicje i terpno znacenje ; 

3) srednja versta (genus neutrum), na koju spadaju 
glagolji imajuci oblicje tvorno, a znacenje ni tvorno ni 
terpno ; 

4) odlozna versta (genus deponens) objima glagolje 
imajuce terpno oblicje, a znacenje tvorno ili srednje. 

§. 39. Izvan terpnih glagoljah dele se svi ostali gla- 
golji (activa, veutra i deponentia) po njihovom znacenju 
na dva reda, t. j. na glagolje prelazne (Iransitiva), i 
neprelazne (intransitiva): 

1) prelazni glagolji (verba transitu a) zovu se oni, 
koji znace onakvo cinjenje ili tvorenje, koje prelazi od 
tvorece osobe iliti subjekta na drugi koi predmet, n. p. 
amo parentes, ljubim roditelje; hortor milites, nagovaram 
vojnike. 

2) neprelazni glagolji (verba intransitiva) znace ili 
stalis koje osobe ili stvari, kao : sum, jesam ; sto, stojim ; 
sedeo } sedim ; otior, u pokoju sam ; ili pak onakvo ci- 
njenje, koje ostaje u cinecoj osobi iliti subjektu, n. p. eo 
idem, cado, padam ; gradiir, stupam ; loquor, pogovaram 
se, govorim (reci trosim). 

Pazka. Nekoji siedDJi glagolji imaju participij perfecta 

(i sastavljena iz njega vremena kao futurum, plusquamper- 

fectum i futurum II.) na nalik terpecih glagoljah sa srednjim zna- 

cenjem. Takvi se glagolji zovu neutro-passiva ili semi- deponentia. 

i jesu sledeci : 

1) audeo, ausus, sum, oudere, smeti ; 

2) gaudeo, gavisus sum, gaudere, radovati se : 

3) soleo, solitus sum, solere, obicavati ; 

4) fido, Jisus sum, Jidere, uzdati se. 

Odsek drugi. 

spregi. (konjugaciji.) 

§. 40. Pri spregi iliti konjugaciji glagolja ima se 
smotriti: 1) osoba, 2) nacin, i 3) vreme. Svako od ovih 
izrazuje se svojim vlastitim sversetkom glagolja. 

§. 41. Osobe glagolja jesu tri: 1) perva ili koja 
govori ; 2) drug a ili kojoj se govori ; i 3) tretja o ko- 
joj se govori. Ko4 svih trijuh osobah razlucuje se opet 



28 

singular , ako je govor samo o jednoj. i plural, ako je 
govor o vise osobali govorecih, ili kojim se govori, ili 
o kojih govori. 

§. 42. Nacinah glagolja ima u sirem smislu sedam : 
1) pokazni nacin (modus indicativus) , 2) vezni (conjun- 
ctiva), 3) zapovedni (imperativus), 4)neopredeljeni (in- 
finitivus), 5) dionik (participium) , 6) gerund (gerundium) 
i 7) supin (supinum). U uzem pako smislu jesu samo 
tri : pokazni, yezni i zapovedni. Ova tri na x ina zova se 
takodjer verbumfiaitum (opredeljeni glagolj), jer znace 
cinjenje koje opredeljene osobe ; cetiri pako ostala naci- 
na zovu se neopredeljeni glagolj (verbum infinitum), jer 
im osoba nije opredeljena. 

§. 43. Jednostavnih vremenah ima sest u latinskom 
jeziku, i zovu se ovako : 1) praesens, sadasnje; 2) im- 
perfectum, proslo trajno : 3) perfectum, proslo sverseno ; 
4) plusquamperfectum, predproslo : 5) futurum 1., budu- 
ce ; i 6) futurum 11. ili exactum, buduce II. ili proslo. 

Indikativ ima svih sest vremenah, konjunktiv samo 
cetiri perva, imperativ samo praesens i futurum, a infini- 
tiv i participi samo praesens, perfectum i futurum. Ali 
i ova vremena nalaze se jednostavna samo u aktivu, a 
u passivu sastavljaju se perfectum, plusquamperfectum 
i futurum 11. pomocu glagolja esse, radi cesa zove se 
ovaj glagolj pomocni (verbum auxiliare). 



Razdel pervi. 

§. 44. Pomocni glagolj sum, fui, esse, biti,spreze se 
ovako : 



PL 



S. 



PL 



Indicativus. 



sum 

es 

est 

sum us 

estis 

stmt 



eram 

eras 

erat 

eramus 

eratis 

erant 



Praesens. 
jesam Csam) 
jesi (si) 
jest (je) 
jesmo (smo) 
jeste (ste) 
jesM (sn) 

Imperfeclum. 
bijah 
bijase 
bijase 
bijasmo 
bijaste 
bijahu 



Perfectum, 

fui bio sam ili bih 

fuisti bio si ili bi 

fuit bio je ili bi 

fitimus bili smo ilibismo 

fit is t is bili ste ili biste 

fuerunt bili su ili bise 

Plusquamperfectum . 



fueram 

fueras 

fuerat 

f ue ramus 

fueratts 

/iterant 



bijah bio 
bijase bio 
bijase bio 
bijasmo bili 
bijaste bili' 
bijahu bili 



29 





Futur um I. 


Futurum II. 


s, 


ero bit cu (budem) 


fuer o budem 




eris bit ces 


fneris budes 




erit bit ce 


fuerit budes 


PI. 


erimus bit cemo 


fuerimus budemo 




eritis bit cete 


fueritis budete 




erunt bit ce 


fuerint budu 




Conjunctivus. 




Praesens. 


Perfectum. 


S. 


sim da sam 


fuerim da sam bio 




sis da si 


fneris da si bio 




sit da je 


fuerit da si bio 


PI. 


simus da smo 


fuerimus da smo bili 




sitis da ste 


fueritis da ste bili 


• 


sinf da su 


fuerint da su bili 




Imperyectum. 


Plusquamperfect. 


s. 


essem bio bih 


fuissem bio bih bio 




esses bio bi 


fuisses bio bi bio 




esset bio bi 


fttisset bio bi bio 


PI. 


essemus bili bismo 


/>/***<» #t!i*bili bismo bili 




essetis bili biste 


fuissetis bili biste bili 




essent bili bi 


fuissent bili bi bili 




Jmperat 


ivus. 




Praesens. 


Futurum. 


s. 


es budi 


esto da budes 




— 


e*£o da bude 


PL 


e*te budite 


estote da budete 




— — 


sunto da budu 




lnfinitivus. 


Farticipium. 


Pr. 


esse biti (i da sam) 


(ens) buduci, suci 


Prf. 


fuisse da sam, (si, je] 
bio, itd. 


— — 


Fut. 


fulurum esse, da cu 


futur us, a, um, spravan biti 




biti itd. 


ili koi ce biti. 



Pazk a 1. Mesto fuerunt, govori se i fuere ; a na mSsto: 
essem, esses, esset, essent: for em, fores, foret, forent ; i najposle fore 
na mesto futurum esse. 

Pazk a 2. Participij futurus, a, um u sayezu sa sim ili es- 
sem sluzi na m&sto manjkajucega futura konjunktiva. 

§. 45. Kao pomocni glagolj sum sprezu se i drugi 
iz ujega sastavljeui glagolji ; a to su sledeci : 



dbsum 


dbfui 


abesse 


nebiti tu; 


adsum 


adfui 


adesse 


tu biti; 


desum 


defui 


deesse 


maiijkati ; 


insum 


infui 


inesse 


nutri biti* 


intersum 


interfui 


interesse 


Hiedju cim biti- 



30 



praesum 
subsum 


praefui 
subfui 


praesse 
subesse 


supersum 
obsum 


superfui 
obfui 


superesse 
obesse 


prosum 


profui 


prodesse 



Pazka. Prodesse uzima svagde slovo 
za pro slSdi e, n. p. prosum, prodes, prodest, prosumus, 
prosunt ; proderam itd., prodessem itd., prodero itd. 



spreda, na celu biti; 
pod cim biti ; 
preostati ; 
skoditi, uditi ; 
pruditi, hasniti. 

d u sredinu, gdegod 
prodestis, 



Razdel drugi. 
Opravilnih konjugac ij a h. 

§. 46. U latinskom mecu se cetiri konjugacije. Na 
koju od njih spada koi glagolj, pozna se najlakse iz in- 
finitiva praesensa. Infinitiv izlazi ovako : 

1 : are 2 : ere 3 : ere 4 : ire. 

Znacaj konjugacije (t. j. ono po cem se kon- 
jugacija pozna) zove se ono slovo , sto ostane na 
koncu infinitiva, kad mu se odbaci tvorka iliti 
sversetak. Konjugacije 1. 2. i 4. imaju tvorku samo 
re, koja kad se odbaci od amare , monere, audire, 



Perv a konjugac 


ija. 


Dru ga 


k on j u ga oij i 




/. 


Activu m. 




amo, vi, atum 


, are, 




, morieo, m, itum, ere y 


ljubiti*). 






opomenuti **). 






Indica 


tivus. 




Praesens. 






Praesens. 


S. 


amo 


ljubim 




moneo 


opomiojem 




amas 


Ijubis 




mones 


opominjes 




amat 


ljubi 




monet 


opominje 


PI 


amatnus 


ljubimo 




moviemus oponiinjemo 




amat is 


ljubite 




morietis 


opominjete 




amant 


Ijube 




monent 


opomiDJu 


*) Tako : 


**) Tako 




ornare, kititi ; 






placer e, 


dopadati se ; 


vituperare, kuditi; 




praebere, podavati ; 


interrogare, pitati ; 




terrere, 


strasiti ; 


servare, cuvati 


hraniti ; 




coercere 


, na tesno spraviti 


rogare, moliti, 


prositi ; 




nocere, 


skoditi, uditi ; 


laudare, hvaliti 


5 




debere, 


morati ; 


vocare, zvati; 






habere, 


imati 


orai 


'C, moliti. 




1 


exercere 


, v^zbati. 



31 

ostane : ama, mone, audi, dakle je u 1. konjugaciji zna- 
caj a. u< 2. e , a u 4. f. Tretja pako konjugacija ima 
tvorku celo er£ 7 koje kad se odbaci, ostane na kon- 
cu ili kakov suglasnik, kao : scribere , dicere, le- 
gere, carpere ; ili pako samoglasnik u , kao : mere, 
acuere. 

Nu tko hoce da bude siguran u sprezanju latinskih 
glagoljah, mora znati ona cetiri korenita vremena, iz 
kojih se sva ostala izvode. Korenita vremena jesu : 1) 
praesens, 2) perfectum, 3) svpinum, 4) infinitivus, koja 
u pravilnih konjugaciah izlaze ovako : 



Conjug. 


Praesens. 


Perfect. 


Supinum. 


Infinite 


1. 





a-vi 


a - turn 


a- re 


2. 


e - o 


Ul 


i- turn 


e -re 


3. 





si 


turn 


e -re 


4. 


1 - 


1- VI 


l- turn 


i - re 



§.47. Pravilne konjugacije glagoljah jesu sledece 



Tretja konjugacija. Cetverta konjugacija. 





I. Activ urn. 




carpo, si, turn, ere, 


audio, 


ivi, itum, ire 


tergati *). 


cuti**). 


Indict 


itivus. 




Praesens. 




Praesens. 


S. 


carpo tergam 


audio 


cujem 




carpi* tergas 


audijf 


cujes 




carpit terga 


audit 


cuje 


PL 


carpimus tergamo 


audimus 


cujemo 




carpitU tergate 


auditis 


cujete 




carpunt terga j a 


audittnt 


cuju 


*) Tako : 


**) Tako 




repcre, puziti ; 


munire, 


utyerditi ; 


serpere, puziti; 


mollire, 


meksati ; 


sculpere, izrezavati ; 


custodire, cuvati, straiiti 


scalper t, strugati ; 


impedire, prSciti ; 


sumere, uzimati, uzeti ; 


Jinire, sversiti : 


demere, oduzimati, snimati ; 


nutrire, 


hraniti, pitati ; 


tegere, pokrivati, kriti ; 


lenire, 


blaaiti ; 


reg 


tre, uprayljati. 


scire, suati. 



32 



s. 



s. 



pi. 



PL 



Pt. 



Perva konjugacija. 
Imperfect. 



amabam 

amabas 

amabat 

amabam its 

amabaiis 

amabant 



ljubljah 

ljubljase 

ljubljase 

ljubljasmo 

ljubljaste 

ljubljahu 



Futurum I. 



amabo 

amabis 

atndbit 

amabimus 

amabltis 



ljubit cu 
ces 



i amabunt 



ce 

cemo 
cete 
ce 



Perfectum. 



am a vi 

amavisti 

amdvit 

amavhnus 

amavistis 

amaverttnt 



ljubih 



ljubismo 

„ ste 



Plusquamperfect. 



amaveram 

a ma v eras 
amaveraf 
amave ramus 
amave ratis 
amave rant 



'biah ljubio 
biase „ 
biase „ 
biasmo ljubili 
biaste „ 
biahu „ 



Druga konjugacija. 
Imperfectum. 

opominjah 

opominjase 

opominjase 

opominjasmo 

opominjaste 

cpominjahu 



montbam 

moriebas 

monebat 

mcnebamus 

monebatis 

monebant 



* * Futurum I. 

monebo opominjat cu 

monebis „ ces 

montbit „ ce 

mone Limns „ cemo 

monebltis „ cete 

monebitnt „ ce 



Perfectum. 



monut 

monuisti 

monuit 

monulmtts 

monuistis 

moniterunt 



oponienuh 

opomenu 

opomenu 

oporaenusmo 

opoinenuste 

opomenuse 



Plusquamperfect. 

' monueram biah opomenuo 
monaeras biase „ 
montterat biase „ 
mo7iiteramus biasmo opome- 
monueratis biaste „ (nuli 

i monuerant biahu - 



PL 



PL 



Futurum II. Futurum II. 

amavero budem ljubio, < monuero budem opomenuo 



| ama verts 


budes itd. 


! monueris 


budei opomenuo 


i amaverit 


bude itd. 


montterft 


bude „ 


amaverimus 


budemo lju- 
bili 
budete itd. 


monuerimns budemo „ 


amaverttts 


monueritis 


budete n 


amave rint 


budu itd. 


monuerint 


budu „ 




Conjunct 


ivus. 




Praesens. 


Praesens. 


a mem 


da Ijubim 


mcneam 


da epominjem 


ames 


da ljubi s 


moneas 


da opominjes 


amet 


da ljubi 


moneat 


da opominje 


am emits 


da ljubi mo 


moneamits 


da opomiajemo 


amet is 


da ljubite 


mo neat is 


da opominjete 


ament 


da ljube 


moneant 


da opominju 



■ - " «»-»' 






33 



s. 



PL 



PL 



S. 



PI. 



s. 



PI. 



s. 



PL 



PI. 



Tret j a kor 


i j u g a c i j a. 


Cetverta k 


on j ugaci 


Imperfectum. 


Imperfectum. 


carpebam 


tergah 


audiebam 


cujah 


carpebas 


tergaSe 


audiebas 


cujase 


carpebat 


tergase 


audiehat 


cujase 


carpebdmn* 


ter^asmo 


audiebamus 


cujasmo 


carpebatis 


tergaste 


audi bat is 


cujaste 


earpebant 


tergahu 


audiebant 


cujahu 


Futurum 1. 


Futv 


rum I. 


carpam 


tergat cu 


audiam 


cut en 


carpes 


» ceS 


audies 


» ces 


carpet 


» ce 


audiet 


„ ce 


carpemus 


„ cemo 


audiemus 


„ cemo 


carpet is 


„ cete 


audietis 


„ cete 


carpent 


r> ce 


audient 


» ce 


Perfectum. 


Perfectum. 


carpsi 


tergah 


audit) i 


cuh 


carpsisti 


terga 


audi vis ti 


cii 


carpsit 


terga 


aadivit 


en 


carpsimus 


tergasmo 


audivimtts 


cusmo 


carpsistis 


tegaste 


audi V is t is 


custe 


carpserunt 


tergase 


audiverwit 


cuse 


Plusquamperfectum. 


Plusquamperfect. 


carpseram 


biah tergao 


audiveram 


biah cuo 


carpseras 


biase * 


audiveras 


biase „ 


carpserat 


biase „ 


audiverat 


biase „ 


carpseramus 


biasmo ter- 


audiveramus biasmo culi 


carpseratis 


biaste gali 


audiveratis 


biaste „ 


carpserant 


biahn 


audiverant 


biahu „ 


Futurum II. 


Futurum 11. 


carpsero 


badem ter- 


audivero 


budem cuo 


carpseris 


gao 
budes „ 


audiveris 


budes „ 


carpserit 


bude n 


au diver it 


bude „ 


carpsertmus 


budemo ter- 
gali 


audiverhmts 


budemo culi 


carpseritis 


budete „ 


andiveritis 


budete „ 


carpserint 


budu „ 


audiverint 


budu „ 




Conjunct 


ivus. 




Praesens. 


Praesens. 


carpam 


da tergam 


audiam 


da cujem 


carp as 


da tergas 


audias 


da cujes 


carpqjf 


da terga 


audi at 


da cuje 


carpamns 


da tergamo 


audiamus 


da cujemo 


carpatis 


da tergate 


audiatis 


da cujete 


carpant 

neri za Drevodieni 


da tergaju 

e. 


audi ant 


da cuju 
3 



34 



pi. 



pi 



pi. 



Perva kon 


j u g a c i j a. 


Imperfectum. 


amaretn 


ljubio bih 


ama res 


. W 


amaret 


r bi 


amaremus 


ljubili bismo 


amaretis 


* „ biste 


ama refit 


. bi 


Per/ectum. 


amaverim 


da sam ljubio 


amaveris 


da si „ 


•amaverif 


daje 


amaverimus 


da siilo ljQbili 


amaveritis 


da ste „ 


amaverint 


da su _ 



Plusquamperfectum. 

amavissem bio bih ljubio 

amavisses bio bi « 

ama vt Met » „ „ 

amavissemus bili bismo lju- 
bili 
amavissetis „ biste „ 
amavissent „ bi „ 



Druga konjugacija. 
Imperfectum. 

monerem opominjao bih 
moneres „ bi 

moneret „ bi 

moneremus opominjali bismo 
moneretis „ biste 

montrent „ bi 

Per/eclurn. 
monuerim da sam opomenuo 
monueris „ si „ « 

monuerit „ je „ 

monuerimus „ smo opomenuli 
moniteritis „ ste „ 
montierint „ su „ 

Plusquamperfectum. 
monuissem bio bih opomenuo 
monuisses „ bi „ 
monuisset v bi „ 
monmssemu* bili bismo opo- 
menuli 
j monuissetis * biste „ 
monuissent n bi „ 



Imperativus. 



Pr. 



ama 
amate 



Put. ama to 

I ama to 
ama tote 
ama tt to 



ljubi 
ljubite 

• 
imas ljubiti 
ima 

imate „ 
imaju ,. 



mone 
moriete 

moneto 
moneto 
monetdte 
monento 



opommji 
opominjite 

imas opominjati 
ima r 
imate „ 
imaju „ 



lnfinitivus. 



Pr, 

Prf 

Fut. 



amare ljubiti 

amavisse da sam(si, je) 

ljubio, da smo (ste, su) 

ljubili 



moriere opiminjati, opomenuti 
momtisse da sam (si, je) 

opomenuo ; da smo (ste,su) 

opomenuli 



amaturum esse da cu, (ces, ce, ! moniturum esse da cu (ces, ce, 
eemo, cete, ce) ljubiti cemo, cete, ce) opominjati 



Pr. I amafis 



Participium. 

ljubeci j monens 



opominjuci 



Fut. , amaturus, a, urn, 1) imajuci J monitwHS, «, urn, 1) imajuci 



ljubiti 



opominjati 



mm\ 



-^— 



1 



35 



pi 



s. 



PL 



PL 



Tre t j a konj uga c i j 
Imperfectum* 



carper em 
carpere* 
carperet 
carperemus 

carperetis 
carperent 



tergao bih 
tergao bi 
tergao bi 
tergali bismo 

n biste 
bi 



Perfectum. 

carpserim da sam tergao 

carpseris „ si „ 

carpserit 

carps erhnus 

carpserttis 

carpserint 



smo tergali 

ste „ 
su „ 

Plusquamperfectum. 

carpsissem bio bih tergao 
carpsisses „ bi „ 

carpsisset „ bi „ 

sarp sis senilis bil'i bismo ter- 

carpsissetis „ biste „ 
carpsissent „ bi „ 



uetverta k 


.onjug acij 


Imperfectum. 


1 audir em 


cuo bih 


' audires 


cuo bi 


^audiret 


cuo bi 


audiremus 


culi bismo 


audiretis 


culi biste 


audir ent 


culi bi 


Perfectum. 


audiverim 


da sam cuo 


audiveris 


» si „ 


audivertt 


n J e » 


audiverhnus 


„ smo culi 


audiveriiis 


^ ste w 


audiverint 


n su „ 


Plusquamperfectum. 


audwissem 


bio bih cuo 


audi hisses 


n Dl » 



i audieisset 



bi 



audieis semus bili bismo culi 



audivissetis 
audivissent 



biste 
bi 



Imperativus. 



Pr. 



Fut. 



carpe 
carp tie 

carptto 
carpttO 
carpitbte 
carpnnto 



tergaj, utergaj 
tergajte, uter- 
gaj te 
imas tergati 
ima „ 
imate n 
imaju „ 



audi 
audite 

audito 
audita 
audiiote 
audiunto 



cuj, slusaj 
cujte, slusajte 

imas cuti 
ima ., 
imate „ 
imaju „ 



Pr. 
Prf 

Fut. 



lnfinitivus. 

tergati, utergati 



carpere 

carpsisse 

da sam (si, je) tergao, 
da smo (ste, su) tergal" 

carpturum esse da cu (ces, 
ce, Cemo, cete, ce) tergati 



audire cuti, slusati 

audivlsse 

da sam(si,je) cuo,da smo 

(ste,su) culi 
auditurum esse da cu fees, ce, 

cemo, cete, ce) cuti 



Pr. 
Fut. 



Participium. 



carpens 



tergajucl 



carpturus, a, um, 1) imajuci 
tergati 



audiens 



cujuci" 



auditurus. a, um 1) imajuci 
cuti 

3* 



36 



PGrva konjugacija. I Dr ug a k o n j u ga oi j a 







Gerundium. 




Gen. 


amandi 


ljubljenja 


monendi 


opominjanja 


Dat. 
Aee. 
AM. 


amantio 

amandum 

amando 


Ijubljenju 
ljubljenje 
Ijubljenjem ; 
Ijubec 


monendo 

monendum 

monendo 


opominjanju 
opominjanje 
opominjanjem ; 
opominjuc 






Supinum. 




i. 


a malum 


I j libit , izlju- 
bit 


moniium 


opominjat, opo- 
menut 


2. 


amaftt 


Jjnbiti 


mon$fyt 


opominjati, 
opomenuti 



II. P a s s i v u m. 



S. 



Pi. 



PL 



pi. 





Indicativus. 






Praesens. 




Praesens. 


amor 


bivam ljubljen, 


moneor 


bivam opminjan 




a, o 




a, o 


amaris 


bivas „ 


moneris 


bivas p 


amaittr 


biva 


moneiur 


biva „ 


amamiir 


bivamo ljubljeni, 


monlmiir 


bivamo opomi- 




e, a 




njani, e, a 


amamhti 


bivate „ 


m&nenuni 


bivate „ 


amantur 


bivaju „ 


monentur 


bivaju n 



Imperfectum. 

amabar bivab ljubljen 
amaharis bivase „ 
amabatnr bivase „ 
amabamnr bivasmo ljub- 
jeni 
amabamini bivaste „ 
amabantnr bivahu „ 

Futurum I. 
amabor bit cu ljubljen 



amaberis 


bit ces B 


amabftur 


bit ce „ 


amabhnur 


bit cemo ljub- 


_ 


ljeni 


amabimlni 


bit cete n 



amabnnitir bit ce 



Imperfectum. 

monebar bivah opominjan 
monebaris bivase „ 
monebalur bivase „ 
monebamur bivasmo opomi- 
njani 
monebanuni bivaste r 
monebanlur bivahu „ 

Futurum I. 

monebor bit cu opomi- 
njan 
moneberis bit ces r 
monebilur bit ce m 
monebimtir bit cemo opomi- 
njani 
monebinuni bit cete „ 
monebuntur bit ce - 



'- ^ ■• 1 4l: 



37 

Tret j a konjugacija. |Cetverta konjugacija. 
Gerundium. 



^Jen. carpenfli terganja 

Dat. carpenelo terganju 
Ace. carp end um tergan je 
Abl. carpendo tergan jem ; 
tergajuc 



carp turn 

carptn 



audiendi cuven j a 

audiendo cuvenju 

audiendnm cuvenju 

audiendo cuvenjem ; cujuc 



Supinum. 



tergat, uter- 

gati 
tergati 



audiium 

a 'tditte 



cat, slulat 
cuti 



//. P a s s s i v v m. 



pi. 



pi 



s. 



PI. 





lndicativus. 




Praesens. 




Praeseng. 


carpor 


bivam tergan, 
a, o 
bivas ■„ 


audior 


bivam cuven, a, o 


carper is 


audiris 


bivas „ 


carpitur 


biva M 


audi/ur 


biva „ 


carplmur 


bivamo ter- 


audimur 


bivamo cuveni, 




gani, e, a 




e, a 


carpimeni 


bivate „ 


andiniini 


bivate „ 


carpuntur 


bivaju „ 


audiuntur 


bivaju „ 



Imperfectum. 

carpebar bivah tergan 
carpebari* bivase „ 
carpbatar bivase „ 
carpebamur bivasmo ter- 
gani 
carpebammi bivaste „ 
carpebantur bivah u „ 



Imperfectum. 

audiebar bivah cuven 
audiebaris bivase „ 
audiebatur bivase „ 
audiebamnr bivasmo cuveni 

a'ldiebamini bivaste „ 

audiebantur bivahu - 



Futurum 1. 


Futurum I. 


carpar 


bit cu tergan 


audiar 


bit cu cuven 


carper is 
carpetur 
carpemur 


bit ces „ 
bit ce n 
bit cemo ter- 


audieris 
audietur 
audiemur 


bit ces n 
bit ce v 
bit cemo cuv 


carpemhii 
carpentur 


gani 
bit cete „ 
bit ce „ 


audiemmi 

andientur 


bit cete » 
bit ce r 



38 



Pt, 



s. 



pi. 



s. 



PL 



Perva konjugacija. 

Perfectum. 

amdtus sum jesam ili bih 
Ijubljen 
amdtus es jesi ili bi itd. 
amdtus est jest ili bi itd. 
amdti sumus jesmo ili bismo 

ljubljeni 
amati estis jeste ilibisteit. 
amdti sunt jesu ili bise itd. 

Plusquamperfectum. 

amdtus eram biah Ijubljen 
amdtus eras biase „ 

amdtus erat biase ♦, 

amati erdmus biasmo 



amafi eratis biaste 
amati erant biahu 

Futurum II. 
amdtus ero budem 

amdtus eris budes 
amdtus erit bude 
amdti ertmus budemo 

amati erltis bu^lete 
amdti erunt budu 



ljub- 
ljeni 



Ijub- 
ljen 



ljub- 
ljeni 



Druga konjugacija. 

Perfectum. 
monitus turn jesain opomenut 

monitus es jesi „ 

monitus est jest » 

moniti sumus jesmo opom enuti 

moniti estis jeste r 

moniti sunt jesu „ 

Plusquamperfectum. 
monitus eram biah opomenut 
monttus eras biase n 

monttus erat biase' „ 
moniti eramus biasmo opome- 
nuti 
moneti eratis biaste „ 
moniti erant biahu „ 

Futurum II. 
monitus ero budem opomenut 

monitus eris budes „ 
monitus erit bude „ 

moniti erimus budemo opo me* 
nuti 
moniti eritis budete „ 
moniti erunt budu „ 







Conjunctivus. 






Praesens. 


Praesens 


s. 


amer 


da bivam Ijubl- 


monear 


da bivam opo- 


PI. 


am eris 
ametur 
amemur 


jen 
da bivas „ 
da biva „ 
da bivamo ljub- 


monearis 
moneatur 
moneamur 


minjan 
da bivas „ 
da biva „ 
da bivamo opo- 




amemeni 
amentur 


ljeni 
da bivate „ 
da bivaju „ 


moneamhii 
moneantur 


mi n j ani 
da bivate „ 
da bivaju v 




Imper/ectum. 


Imperfect um. 


s. 

PL 


amdrer 
amareris 
amaretur 
amaremur 


bio bih Ijubljen 
bi bi „ 
bio bi „ 
bili bismo ljub- 


monerer 
monererlt 
moneretur 
moneremui 


bio bih opominjan 
bio bi „ 
bio bi „ 
bili bismo opo- 




amaremini 
amarentur 


ljeni 
bili biste „ 
bili bi „ 


minjani 

moneremhiibWi biste » 
monerentu rbi li bi „ 






PL 



S. 



PL 



PI. 



39 

T r e t j a konjugacija. Cetverta k e n j u g a c i j a. 



Perfectum. 

carplus sum jesain ili bifa 
tergan 

carpius es jesi ili bi ltd. 

carplus est jest ili bi itd. 

carpti sumus jesmo ili bismo 
tergani 

carpti estis jeste ili biste itd 

carpd sunt jesuili bise itd 



Plusquamperfectum. 

carplus eram biah tergan 
carpfus eras biase „ 
carplus erat biase „ 

carpti eramus biasmo 



ter- 
gani 



carpti eratis biaste 
carpfi erant biahu 



Futurum 11. Futurum 11. 

carplus ero budein tergan audiius ero budem cuven 



Perfectum. 
audiius sum jesam cuven 

audit us es jesi „ 

audtfus est jest „ 

auditi sumus jesmo cuveni 



audtii estis 
audit i sunt 



jeste 
iesti 



Plusquamperfectum . 

audiius eram biah cuven 
audiius eras biase „ 
audijus erat biase „ 
auditi eramus biasmo cuveni 

audili eratis biaste „ 
auditi erant biahu „ 



carplus eris budes 
carptus erit bude 
carpti erimus budemo 

carpti eritis budete 
carpti erunt budu 



ter- 
gani 



audiius eris budes r 
audiius erit bude „ 

audili erimus budemo cu /eni 

andiii eritis budete r 
audift erunt budu r 



S. 



PL 



PL 



Conjunctivus. 



Praesens. 



carpar 



carp fir is 
carp a fur 
carpamur 

carpamini 
carpnntur 



da bivam ter- 
gan 
da bivas ,, 
da biva „ 
da bivamo ter- 
gani, 
da bivate „ 
da bivaju „ 



Imperfectum. 

carperer bio bib tergan 
carper eris bio bi „ 
carper etur bio bi r 
carperemur bili bismo ter- 
gani 
carperemtni bili biste „ 
carperentur bili bi „ 



audiar 

audi oris 
audiatur 
audiamur 



Praesens. 

da bivam cuven 



audiamhii 
audiantur 



da bivas .. 
da biva „ 

da bivamo cu- 
veni 
da bivate ,. 
da bivaju „ 



lmperfectu\ 



audirer 
audireris 
audiretur 
audi r emu r 

audiremhii 
audirenlur 



bio bih cuven 
bio bi „ 
bio bi „ 
bili bismo cu- 
veni 
bill biste r 
bili bi 



40 



pi. 



pi. 



Perva konjugacija. 



Perfection, 



amafus sim 

amatus sis 
amatus sit 
amati simus 

amati sitis 
amati sint 



dajesamljub 
ljen 

n J es t 

„ jesmo ljub- 
Ijeni 
i, jeste „ 



Plusquamperfectum . 

amafus essem bio bih bio 
ljubljen 
amafus esses bio bi itd. 
amain* esset bio bi itd. 
amati essemus bili bismo bill 
ljabljeni 
amati essetis bili biste itd 
amati essent bili bi itd. 



Draga k onjuga ci ja. 

Perfectum. 

monifus sim da jesam opome- 
nut 



monttllS sis 
monltus sit 



jesi 
jest 



montti simus „ jesmo opome- 



nuti 



montti sitis „ jeste 
momti sint „ jesu 



Plusquamperfectum. 

m onltus essem bio bih opome- 
nut bio 
monltus esset bio bi itd. 
monltus esset bio bi itd. 
montti essemus bili bismo opo- 
menuti bili 
montti essetis bili biste itd, 
montti essent bili bi itd. 



Imperativus. 



Pr. 



Fut, 



amare 
amanuni 

amafor 

amator 
amanunor 

amantor 



budi ljubljen 
budite ljab- 
ljeni 
imas bit ljub- 
ljen 
ima „ 

imate bit ljub- 
ljen! 
imaju „ 



moriere budi opominjan 

monemhii budite opomi- 
njani 
monitor imas bit opomin- 

jan 
monitor ima 

monettunor imate bit opo- 
minjani 
monetiior imajn bit „ 



Infinitivus . 



Pr. I amari 



biti ljubljen 



Prf. : amafumesse (da sam bio itd. 
I ljubljen , 

Fut. \ amatum iri \ da cu (ces itd), 
bit ljubljen 



monen 



biti opominjan 



mom turn esse (da sam bio opo- 

■j minjan; 

mom turn iri [da cu ces itd.) 

biti opominjan 



Participium 



Prf. j amatus, a, urn, Ijnbljen 

Fut. \ amandus. a, um, imajuci bit 
ljubljen 



montftts, a, um, opominjan i 
opomenut 
monendus. a, um, imajuci bi- 
ti opomenut 






s. 



PI. 



PL 



Tretja konjugacija. 

Per/ectutu. 

carp tits sim da sam ter- 
gan 
carptus sis da si „ 

carptus sit da je „ 

carpti simus da smo ter- 
gani 
carpti sitis da Ste „ 

carpti sint da SU „ 

Plusquamperfec turn. 

carping essem bio bih bio ter- 
gan 
carptus esses bio bi itd. 
carptus esset bio bi itd. 
carpti essemus bili bismo bili 
tergani 
carpti essetis bili biste itd. 
carpti essent bili bi itd. 



41 

Cetverta konjugacija. 

Perfectum. 
auditus sim da sam cuven 



auditus sis 
auditus sit 
auditi simus 


da si „ 
da je „ 
da smo cuveni 


audiii sitis 
auditi sint 


da ste „ 
da su „ 


Plusquamp erfectum. 
auditus essem bio bih bio cu- 


audifus esses 
auditus esset 
auditi essemus 


ven 
bio bi bio itd. 
bio bi bio itd. 
bili bismo bili 


auditi essetis 
auditi essent 


cuveni 
bili biste itd. 
bili bi itd. 



Pr. 

Fut. j carpi tor 



carp ere 
carpimmi 



lmperativus. 



budi tergan 
budite ter- 
gani 
imas biti ter- 
gal 
carpUor ima biti „ 

j carPiminor imate biti ter- 
gani 
I carpimtor imaju biti „ 



audire 
audimhii 

auditor 



budi cuven 
budite cuveni 

imas bit cuven 



auditor^ ima „ „ 

audimmor imate bit cuveni 

audiuntor imaju „ „ 



bifinitivus. 



Pr. 

Fut. 



carpi biti tergan, 

carp turn esse j" da sam bio ter- 
{ gan; 

carptum iri y da cu (ces it.) 
biti tergan 



audiri 



biti cuven 



auditum esse ( da sam bio cu- 
l ven'; 

auditum iri { da cu (ces itd.) 
biti cuven 



Participium. 



Prf. 
Fut. 



carptus, a, um, tergan, uter- 

gan 
carptus, a, um, imajuci biti 
tergan 



auditus, a, um cuven 

audiewfus, a, um imajuci biti 
cuven 



42 



Perva konjugacija. Druga konjugacija. 

III. Deponens. 



hortcr, atus sum, ari, 


vereor , itus sum, eri, 


liag'ovarati*). 


bojati 


se **). 


Indications. 




Praesens. 


Praesens. 


S. 


1 hortor nagovaram 


vereor 


bojim se 




| hortari* n a go vara s 


vereris 


bojis se 




hortatiir nagovara 


\ vere/ur 


boji se 


PL 


hortamur nagovaramo 


veremtir 


bojirno se 




hortamhii nagovarate 


veremini 


bojite se 




hortaniur nagovaraju 


verentur 


boje se 


Imperfectum. 


Imperfectum. 


S. 


hortabar nagovarah 


verebar 


bojah se 




hortabaris nagovarase 


r ere bar is 


bojase se 




hortabatur nagovarase 


verebatur 


bojase se 


PL 


hortabamtir nagovarasmo 


verebamur 


bojasmo se 




hortabamhti nagovaraste 


verebam'tni 


bojaste se 




hotabantur nagovarahu 


verebantur 


bojahu se 


Ftiturum I. 


Futuruin 1. 


S. 


hortabor nagovarat cu 


verebor 


bojat cu se 




hortaberis n ces 


vereberis 


„ ces se 




hortabitur r ce 


verebitur 


„ ce se 


PL 


hortabhnur „ cemo 


verebemur 


„ cemo se 




hortabimtni „ cete 


verebimhii 


„ cete se 




hortabmitur n ce 


verebuntur 


H ce se 


Perfectum. 


Perfectum. 


S. 


hortattu sum nagovarah 


veritus sum 


bojah 




hortatus es nagovara 


veritus es 


boja se 




hortafus est nagovara 


veritus est 


boja, se 


PL 


hortaiisumus nagovarasmo 


veriti sumus 


bojasmo se 




hortdti estis nagovaraste 


verlti estis 


bojaste se 




hortati sunt nagovarase 


v eri it sunt 


bojase se 


*) Tako : 


**) Tako : 




comitari, pratiti ; 


liceri, ponudjati eenu ; 


dignari, dostojati se ; 


tueri, branit 


i ; 


imitdri, naslSdovati ; 


intueri, gledati ; 


minari, prStiti ; 


mereri, zasluziti ; 


aem 


ulari f takmiti se. 


polliceri, obecati. 



43 

Tretja konjugacija. Cetverta konjugacija. 

III. D e p o n e n s. 



fvngor, tins, sum, fungi, 
obavljati *). 



blandior, itus sum, zri, 
milovati **). 



Indicativus, 



Pi 



s. 



pi. 



s. 



PI. 



PL 



Praesens. 



fvngor 

fungert* 

fungitlir 

funghmtr 

fungimhli 

funguntur 



obavljam 

obavljas 

obaylja 

obavljamo 

obavljate 

obavljaju 



Imperfectum. 

fungebnr obavljah 

fungebaris obavljase 

fungehatiw obavljase 

fungehamur obavljasmo 

fungebammi obavljaste 

fvngebanhtr obavljahu 



Futurum I. 



fungar 

fungerU 

fungetnr 

fungeniur 

fungennni 

fungentnr 



obavljat cu 

„ ces 

n ce 
„ cemo 
„ cete 
ce 



Perfectum. 



functus sum 
functus es 
functus est 
funcfg sumus 
funcfi estis 
functi sunt 



obavljah 

obavlja 

obavlja 

obavljasmo 

obavljaste 

obavljase 



fr ; Tako: 
defungi, oversiti, prebaviti ; 
perfungi, upravljati, sversiti 



Praesens. 
blandior milujem 



blandiris 

blandttnr 

blandintHr 

blandimhii 

blandimitttr 



milujes 

miluje 

milujemo 

milujete 

miluju 



Jmperfectum. 

blandiebar milovah 
blandiebaris milovase 
blandiebatnr milovase 
blandiebamur milovasmo 
blandiebammi milovaste 
blandiebantur milovahu 

Futurum I. 

blandiar milovati cu 
blandieris „ ces 

biandietitr „ ce 

blandiemnr n cemo 

blandiemhii „ cete 

blandientitr „ ce 

Perfectum . 
blandittis sum milovah 



blanditus es 
blandxtus est 
blanditi sumus 
blanditi estis 
blanditi sunt 



milova 

milova 

milovasmo 

milovaste 

milovase 



**) Tako : 

largire, podavati ; 
meniiri, lagati : 
pariiri, dSliti ; 
sortiri, sreckom d§liti. 



44 



Perva konjugacija. 

Plusquamperfectum. 

hortafus eram nagovarao 

biah 
hortafus eras „ biaSe 

hortafus erat „ biase 

PI. hortafi eramus nagovarali 

biasmo 
hortafi eratis „ biaste 
hortafi erant fl biahu 

Futurum II. 

S. hortafus ero budem nago- 
varao 
hortafus eris budes „ 

hortafus erit bude „ 

PI. hortafi erimus budemo nago- 
varali 
hortafi eritis budete „ 

hortafi erunt budu _ 



D ru g a konjugacija. 

Plusquamperfectum. 
verifus eram biah se bojao 

vert fus eras biase se „ 
verifus erat biase se „ 
verifi eramus biasmo se bo- 
jali 
verifi eralis biaste se „ 
verlfi erant biahu se „ 

Futurum II. 
verifus ero budem se bojao 

verifus eris budes se „ 
verifus erit bude se „ 

verm erimus budemo se bo- 
jali 

verifi eritis budete se „ 
verifi erunt ' budu se n 



S. 
PI 

s. 
PI. 

s. 
PI. 



horter 

horteris 
hortefur 
hortemur 

hortemtni 
hortenfur 



Covjunctivus. 

Praesens. 

da nagovaram 



da nagovaras 
da nagovara 
da nagovara- 
mo 
da nagovarate 
da nagoyaraju 



Imperfectum. 

hortarer nagovarao bin 
hortareris „ bi 

hortarefur „ bi 

hortaremur nagovarali bis- 
mo 
hortaremini „ biste 

hortarenfur „ bi 



verear 

verearis 
vereatur 
vereamur 

vereammi 
vereantur 



Praesens. 

da se bojim 

da se bojis 
da se boji 
da se bojimo 

da se bojite 
da se boje 



Imperfectum. 



bojao bih s< 

„ bi se 



vererer 

verereris 

vererefur „ bi se 

vereremur bojali bismo se 



vereremnu 
vererentur 



biste se 
bi se 



Perfectum. 
verifus sim da sam se bojao 



Perfectum. 

hortafus sim da sam" nago- 
varao 
hortafus sis da si nagovarao verifus sis da si se 

hortafus sit da je „ 
hortafi simus da smo nagova 
rali 
hortafi sitis da ste „ verifi sitis da ste se 

hartafi sint da SU „ verifi sint da SU se 



verifus sit da se je „ 
verifi simus da smo se bojali 



s. 



PL 



PL 



Tretja koiijugacija. 

Plusquamperfectum. 
functus eram biah obavio 

functus eras biase „ 
fundus erat biase „ 
functi eramus biasmo oba- 
vili 
fundi eratis biaste „ 
functi erant biahu „ 

Futurum II. 
functus ero budem obavio 



functus eris 
functus erit 
functi erimus 

fundi eritis 
functi erunt 



budes „ 
bude „ 
budemo oba- 
vili 
budete „ 
budu 



45 

Cetverta konjugaoija. 

Plusquamperfectum. 
blanditus eram biah milovao 

blanditus eras biafie n 

blanditus erat biase „ 
blanditi eramus biasmo milo- 
vali 
blanditi eratis biaste n 
blanditi erant biahu „ 

Futurum II. 
blanditus ero budem milovao 

blanditus eris budes „ 
blanditus erit bude „ 

blanditi erimus budemo milo- 

vali 

blanditi eritis budete 
blanditi erunt budu 



Conjunctivas. 



s. 



PL 



S. 



PI. 



8. 



PI 



Praesens. 



fungat' 



fungaris 
fungatur 
fnngamur 

fungammi 

fnngantur 



da obavljam 

da obavljas 
da obavlja 
da obavljamo 

da obavljate 
da obavljaju 



ImperfecUkm. 

fungerer obayljao bih 
fungereris „ bi 

fungeretur „ bi 

fungeremur obavljali bi- 
smo 
fungeremmi „ biste 

fungerentur „ bi 

Perfectum. 
functus sim da sam obavljao 

functus sis „ si „ 

functus sit „ je „ _ 

functi simus „ smo obavljali 



fundi sitis 
functi sint 



ste 
su 



Praesens. 
blandiar da milujem 



blandiaris 
blandiatur 
blandiamur 

beandiamtni 
blandiuntur 



da milujes 
da miluje 
da milujemo 

da milujete 
da miluju 



Imperfectum. 

blandirer milovao bih 
blandireris „ bi 

blandiretur „ bi 

blandiremur milovali bismo 



blandiremtni 
blandirentur 



biste 
bi 



Perfectum. 

blanditus sim da sam milo- 
vao 
blanditus sis da si milovao 
blanditus sit da je „ 
blanditi simus da smo milo- 
vali 
blanditi sitis da Ste „ 
blanditi sint da su « 



46 



Perva k o n j u g a c i j a. 



Druga k o n j u g a c i j a. 





Plusquamperfeetum. 


Plusguarr 


iperfectum. 


s. 

PL 


hortdfus essem 

kortatus esses 
hortdfus esset 
hortafi essemus 

hortati essetis 
horiati essent 


bio bih na- 
govarao 
bio bi „ 
bio bi „ 
bili bismo na- 
varali 
bili biste ifcd. 
bili bi itd. 


vertfus essem 

veritus esses 
verifus esset 
verifi essemus 

veriti essetis 
veriti essent 


bio bih se bojao 

bio bi se „ 
bio bi se „ 
bili bismo se 
bojali 
bili biste se „ 
bili bi se „ 






Imperativus. 




Pr. 

Fut. 


hortdre 

hortamhli 

hnrtator 

hortalor 
hortamtnor 

hartantor 


nagovaraj 
nagovarajte 
imas nagova- 
rati 
ima n 
imate » 
imaju „ 


verere 
veremtni 

veretor 

verefor 

veremhior 

verentor 


boj se 
bojte se 
imas se bojati 

ima se r 
imate se „ 
imaju se „ 






Infinitivus. 




Pr. 


hortari 


nagovorati 


vereri 


bojati se 


Prf. 
Fut. 


hortd/um esse da sam nago- 
varao 
hortaturum esse da cu (ces 
itd.) nagovarati 


veritum esse da sam se bojao 

veriturum esse da,cu(ces itd.) 
bojati se 






Participium. 




Pr. 

Prf. 


hortans nagovarajuci 
hortdfus, a, um nagovaravsi •, 


verens bojeci se 
veritus, a, um bojavsi se 


Fut. 
act. 
Fut. 
pas. 


hortafurus, a 
hortandus, a, ' 


, um imajuci 
nagovarati 

im imajuci biti 
nagovaran 


veriturits, a, um imajuci se 

bojati 

verendus, a, um pred kim se 

treba bojati 






Gerundium. 




Gen. 
Dat. 
Ace. 
.Abl. 


hortandi 
hortando 
hortandum 

hortando 


nagovaranja 
nagovaranju 
nagovaranje 
nagovaranjem 
nagovarajuc 


verendi 
verendo 
verendum 
verendo 


bojanja 
bojanju 
bojanje 
bojanjem ; bo- 
jec se 


i 


hortdtum 
hortalu 


Supin 

nagovarat 
nagovarati 


um. 

[ verttum 
\ verify 


bojat se 
bojati se 



T r e t j a k[o n j u g a c i j a. 

Plusquamperfectum. 



47 

Cetverta konjugacija. 



Plusquamperfectum. 

blandifus essem bio bih milo- 
vao 



functus essem bio bih obav- 
ljao 
functus esses bio bi itd. blandifus esses bio bi itd. 

functus esset bi° bi itd. blandifus esset bio bi itd. 

functi essemus bili bismo | blanditi essemns bili bismo mi- 
obavljali j lovali 

functi essetis bili biste itd. I btanditi essetii bili biste itd. 
fundi essent bili bi itd. ' blanditi essent bili bi itd. 



lmperativus. 



fungere 

fungimmi 

fungitor 
fungitor 
fungimhior 

funguntor 



obavljaj 

obavljajte 
imas obavljati 
ima „ 

imate » 
imaju „ 



blandire 

blandimini 

blanditor 

blanditor 

blandimhior 

blandiuntor 



miluj 

inilujte 
imas milovati 

ima „ 

imate » 
imaju „ 



fungi obavljati , i 

obaviti 
functum esse da sam obavljao 

functurum esse da cu obav- 
ljati 



lnfinitivus. 

blandiri 



milovati 

blanditum esse da sammilovao 

blanditurum esse da cu (ces 
itd.) milovati 



Participium. 



fungens 
functus 



obavljajuci 
obavljavsi 



functurus, a, urn imajuci 

obavljati 

fungendus, a, "»» imajuci 

obavlja 



blandiens 
blandifus 



milujuci 
milovavsi 



blandifiiru*, a, um imajuci 

milovati 

blandiendus, a, um imajuci 

biti milovan 



fungemli 
fungendo 
fungendum 

fungendo 



Gerundium. 



obavljanja 
obavljanje 
obavljanjn 
obavljanjem ; 
obavljajuc 



blandiendi milovanja 
blandiendo milovanju 
blandiendum milovanje 
blandiendo miloyanjem ; 
milujuc 



I funcfum 
\funcfu 



Supinum. 

obavljat I blanditum 

obavljati | blandifu 



milovat 
milovati 



48 

§. 48. Izvodjenje vremenali. 

a) a k t i v n i h : 
S> Vremena aktivna izvode se iz cetiri korenita vre- 
mena, koja slede : 
I. Praesens indicativi activi. Iz njega se izvodi : 

1) Imperfect, ind. tako, da se zadnje o u 1. konjungaciji pre- 
. tvori aa abam, u 2. na bam, a u 3. i 4. na ebam, kao:ama- 

bam, monebam, carpebam, audiebam. 

2) Futv/rum ind. tako, da se zadnje o u 1. konjungaciji pre- 
tvori na abo, u 2. na bo, a u 3. i 4. na am, n. p. amabo, mo- 
nebo, carpam, audiam 

3) Futurum imperat. iz 3. osobe sing., tako da se k zadnjemu 
t prida, o, n. p. amat-o, monet-o, carpit-o, audit-o. 

4) Praesens conj. tako, da se u l.konjugaciji pretvori o nam, 
a u 2., 3. i 4. na am, n. p. amem } moneam, carpam, audiam. 

5) Participium praesentis temporis tako, da se zadnje out. 
konjngaciji pretvori na ans, u 2. na ns, a u 3. i 4. na ens, 
n. p. amans, monens, carpens, audiens. Iz ovoga pako parti- 
cipija izvodi se 

Participium futuri passivi, tako , da se poslednje slovo s 
okrene na dus,jla, dum, kao amandus, monendus, carpendus, 
audiendus. — Cetiri padeza iz srednjega spola ovoga par- 
ticipija t. j. gen., dat., akuz. iabl. zovu se gerundia : aman- 
di, amando, amandum, amando ; monendi itd. 

II. Perfectum indie. Iz njega se izvodi : 

i)Perfectum conj. tako, da se poslednje slovo i pretvori na 
erim, n. p. amaverim, monuerim, carpserim, audiverim. • ^ 

2) Plusquamperfectum indie- tako, da poslednje t okrene usvih 
konjugacijah na eram f n. p. amaveram, monueram, carpseram, 
audiveram. 

3) Plusquamperfectum conj. tako, da se poslednje i pretvori na 
issem, n. p. amavissem, monuissem, carpsissem, audivissem. 

4) Futurum II. iliti exactum, tako, da se poslednje i pretvori n a 
ero, d. p. amavero, monuero, carpsero, audivero. 

5) Perfectum infinit. tako, da se poslednje • pretvori na isse, 
n. p. amavisse, monuisse, carp sis se, audivisse. 

III. Supinum. Iz njega se izvodi : 

1) Participium futuri temporis activum tako, da se zadnje m 
pretvori na rus, ra, rum, n. p. amaturus, moniturus, carp- 
turus, auditurus. 

Iz ovoga participija sastavlja se &) futurum conj. pri- 
davsi mn sim, sis, sit ; i b) futurum infinit. pridavsi mu esse. 

2) Participium perfectum passivi , tako, da se poslednje m 
pretvori na 5 n. p. amatus, a, um; monitus, a, urn; carptus, 
a, um ; auditus, a, um. 

IV. Infinitivus. Odovuda se izvodi : 

i) Praesens imperat. tako, da se zadnja slovka re odbaci u 
svih konjugacijah, n. p. ama, mone, carpe, audi. 






49 

2)' Imperfectum conj., tako da Be k zadnjoj Blovki re u svih 
konjungacijah doda m, n. p. amarem , monerem , carper em K 
audirem. 

b) passivnih; 

Passivna vremena izvode se iz aktivnih vremenab, kako sl&di: 

1) Aktivna vremena, koja izlaze na o, pretvore se u passivna 
dodatkom slova r, kao amo, amor. Takova vremena jesu : 
praesens indie, i futurum imperat. u svih konjungacijah, pak 
futurum 1. indie, ui.il konjugaciji, n p. amor, moneor, 
carpor, audior ; amator, monetor, carpitor, auditor; amabor, 
monebor. 

2) Aktivna vremena izlazeca na m postaju passivna, ako im 
se m pretvori na r, kao amaba-m , amaba-r. Takva jesu : 
imperfectum indie, praesens i imperfectum conj. u svih konju- 
gacijah ; pak futurvm 1. u 3. i 4. konjugaciji, n. p. amabar, 
monebar, carpebar, audiebar ; amer, monear, carpar, audiar; 
amarer, monerer, carperer, audirer ; carpar, audiar. Izuzim- 
lju se vremena perfectum i plusquamperfectum. 

•3) Sva perfecta i plusquamperfecta i futurum ex actum sastavljaju 
se iz participija perfeeti pass, i pomocnoga glagolja sum, 
takva jesu : perfectum indicat., conj. i infin.; plusquamperfec- 
tum indie, i conj., i najposle futurum 11, iliti exactum, kao 
amntus sum, amatus sim, amatus esse, amatus eram , amatus 
essem ; pak amatus ero. 

4) Futurum conj. sastavlja se iz participija futuri passivi na 
dus, da, dum i glagolja sim, sis, sit. 

5) Praesens imperat. pass, jednak je sa infinitivom aktivnim, 
kao : amare tu } monere tu, carpere tu, audire tu. 

6) Praesens inflnitivi izvodi se iz infinitiva aktiva tako, da se 
u 1., 2. i 4. konjugaciji pretvori zadnje slovo e na *, pak 
postane : amari, moneri, audiri; a u 3. konjugaciji pretvori 
se celo posl£dnje ere na i, kao : carp-i. 

7) Futurum infin. izvodi se iz supiua dodavsi mu iri, n. p. 
amatum iri, monitum iri, carptum iri, auditum iri. 

§. 49. p a z k e o p oj e d inih vr em eni h. 

1. Glagolji tretje konjugacije saznacajem&,#, gu, ci m, imaju 
perfectum i supinum, ponajvise pravilno na si, turn; ali pri torn 
valja upamtiti: 

a) pred slovo m s i t pretvori se znacaj b u p, g, gu % qu u 
c, a znacaju m doda se p ; 

b) na mSsto cs pise se dvostruki- suglasnik x ; n. p. duco, 
duxi, ductum, ducere, voditi; rego, rexi, rectum, regere, vladati ; 
exstinguo, exstinxi, exstinctum, ugasiti ; coquo, coxi, coctum, coquere, 
kuhati ; sumo, sumpsi, sumptum , sumere uzeti. 

2. Perfecta activi perve i cetv^rte konjungacije, i vremena iz 
njih izvedena pokratjuju se cesto, kada za slovkami avi, ave, ivi 

Primeri za prevodjenje. * 






50 

ive slSdi s ili r. Onda se stegne avi i ave na a, a«/« na », a we na 
#>, n. p. avnasti = amavisti, amastis — amavistis : amaruni = 
amaverunt : audisti = audivisti ; audistis == audivistis ; audierunt = 

3. Na mesto sversetka erwni u 3. osobi pi. perfecti activiupo- 
trebljava se ne redko er<?, n. p. audivlre mesto : auidverunt. 

4. Na mesto sversetka ris u 2. osobi u passivu upotrebljava 
se i slovka re, n. p. amabdre = amabdris ; amabere =r amaberis ; 
amere = amlris ; amarere — amareris ; audiare = audidris. 

5. Glagolji : dicere, ducere i facere odbacuju u imperativu 
sversetak e: die, due, fac. Ovakov imperativ imaju i sastavljeni 
glagolji iz dico, duco, facio. Iznimlju se sastavljene re"ci iz facio, 
koje a pretvaraju na i\ n. p. perfce, confice. 

Conjugatio periphr as tic a. 

§. 50. Pod imenom conjugatio periphr astica, t. j. 
opisna sprega, razumeva se u uzjem smislu sastavljanje 
participija futuri activi i futuri passivi s pomocnim gla- 
goljem esse. Ovako nastaju sledeca vremena : 





I. Ac t iv u m. 






Indicativus. 


Conjunctivus. 


Infinitivus. 


Praes. 


amaturus sum 


amaturus sim 


i amaturus esse 


Imp erf '. 


amaturus eram 


amaturus essem 


__ — 


Fut. I. 


amaturus ero 


— _ 


— — 


Per/. 


amaturus fui 


amaturus fuerim 


amaturus fuisse 


Plusq. 


amaturus fueram 


amaturus fuissem 


_ 


Fut. II. 


amaturus fuero 


— — 


— — 




11. i 


°« ssivu m. 






Indicativus. 


Conjunctivus. 


Infinitivus. 


Praes. 


amandus sum 


amandus sim 


amandus esse 


Imperf. 


amandus eram 


amandus essem 


— — 


Fut. I. 


amandus ero 




— — 


Per/. 


amandus fui 


amandus fuerim 


amandus fuisse 


Plusq. 


amandus fueram 


amandus fuissem 


— — 


Fut. II. 


amandus fuero 




— — 



§■ 51. Vremena ove opisne konjugacije upotreblja- 
vaju se uprav onako kao i vremena sastavljena iz par- 
ticipija perfecti passivi (koja u sirem smislu spadaju 
takodjer na opisnu konjugaciju) za nadopunjenje jedno- 
stavne konjugacije. 



i 






51 



Glava fretj a. 
cesticah. 

§. 52. Cestice (particulae) dele se na sledeca eetiri 
re da : 

1) prislovi {adverbia), 

2) predlozi (praepositiones), 

3) veznici (conjunctions), 
I) umetci (inter jectiones). 

OdsSk pervi. 

prislovik. 

§. 53. Prislovi (adverbia) jesu one reci, kojimi se 
jasnije tumaci znamenovanje glagoljah,pridavnikah i samih 
prislovah, n. p. prudenter agit, razborito radi ; parum 
acutus, malo ostr oilman ; satis bene vixit, dosta dobro 
fe zivio. 

§. 54. Prislovi se odnose ili na vreme,n,p.W^ 
danas ; ili na m e s t o, n. p ibi, onde ; ili pokazuju na- 
cin na pitanje kako? n. p. bene, dobro. 

§. 55. Oni prislovi, koji su izvedeni iz pridavnikah 
i dionikah s pomocu sversetka e ili er, imaju i konipa- 
racije.Komparativ ovih prislovah jednakjes komparativom 
srednjega spola doticnoga pridavnika ; a superlativ na- 
cinja se iz superlativa pridavnika pretvbrenjem slovke 
ms na e, n. p. docte, doctius, doctissime ; celeriter, cele- 
rius, celerrime ; facile, facilius, facillime ; bene, melius, 
optime ; male, pejus, pessime. . 

Pazka i. Od prislovah, koji nisu izvedeni iz pridav- 
nika, imaju samo : komparativ i superlativ diutius, diutissime ; sae- 
pius, saepissime. 

Pazka 2. Nekoji prislovi neimaju pervoga stupnja. 
Takvi su : 

deterius gore, deterrime najgore ; 

magis vecma, maxime najvecma; 

ocius berze, ocissime najberze; 

potius radje, potissimum najradje ; 

prius prije, primum najprije. 



52 



OdsSk drugi. 

predlozih. 

§. 56. Predlozi (praepositiones) zovu se one reci, 
koje naznacuju odnosenje medju dvama predmetima, ili 
medju kojim predmetom i delovanjem. 

§. 57. Predlozi nahode se ili u sastavljenih recih 
ili izvan sastavljenja. U ovom poslednjem slucaju istu 
uvek po koi kosi padez (casus obliquus), i to 1) ili abla- 
tiv ; ili 2) ablativ i akuzativ ; i 3) akuzativ. 

1) Ablativ zahtevaju sledeci predlozi: 

absque, a, ab, abs i de 
coram, clam, cum } ex i e 
tenus, sine, pro i prae. 

2) Ablativ i akuzativ zahtevaju : 

subter, super, sub i in. 

3) Akuzativ zahtevaju: 

apud, ad, ob, penes, prope, 
propter, juxta, per, secundum, 
praeter, ante, post i pone, 
inter, circum 9 circa, versus, 
contra, erga i adversus, 
intra, extra, supra, infra, 
cis i citra, trans i ultra. 

P a z k a i. Mnogi od ovih predlogah upotrebljava se i bez 
svoga padeza, i onda se smatra kao prislov, n. p. ante, prije. 

P a z k a 2. Mnogi predlozi terpe promenu u sastavljanju, bir 
duc da im se poslSdnji suglasnik ili odbaci, ili se pretvori u ona- 
kov suglasnik, kakov sledi za predlogom, n. p. affero mesto ad- 
fero ; assequor m£sto adsequor ; alloquor mesto adloquor ; colloquor 
mesto cumloquor ; confero mesto cumfero. 

Odsek tretji. 

Teznicih. 

§. 58. Veznici (conjunctions) zovu se one reei, koje 
kazu savez, u kojem se nalaze izreke i reci medju so- 
bom. Sve izreke, koje u savezu stoje s kojom drugom 
izrekom, jesu s onom izrekom ili uzporedjene (coordina- 
tae), ili podredjene (subordinatae). 






53 

Uzporedjene izreke jesu one, koje samostalno 
stoje jedna uz drugu, i samo su zato svezane , da se jedna 
drugom razsiri ili stisne. 

Podredjene izreke jesu one, koje su s drugom 
kojom izrekom tako skopeane, da sluze samo za dopu- 
njenje one izreke, ili joj koi dio opisuju. 

Podredjena izreka zove se takodjer drugotna; 
a ona kojoj je podredjena, zove se glavna izreka. 

Pazka J. Glavne izreke ili su neodvisne, t. j\ takve, 
koje nikakvoj drugoj izreki nisu podredjene ; ili pak o d v i s n e, 
t. j. takve, koje su same opet kojoj drugoj glavnoj izreki pod- 
redjene. 

Pazka 2. Kada koja drugotna izreka prekida glavnu, pak 
stoji u njoj, onda joj se veli da je umetnuta. Ako pak dru- 
gotoa izreka stoji pred glavnom, kaze joj se, da je sprednja, 
a za slSdecu glavnu izreku veli se, da je zadnja. 

§. 59. Veznici dele se na uzporedne ina pod- 
re d n e. Uzporedni vezu uzporedjene izreke medju 
sobom ; a podredni vezu drugotne izreke s glavnimi. 

§. 60. Veznici uzporedni jesu : 

1) copulativae y spojni : 

et, que, atque, ac, i, ter ; etiam, quoque, i, takodjer ; 
neque (nee), niti, ni. 

2) disjunctivae, razstavni : 

aut, vel, ili ; ve, sive, seu, ili takodjer ; 

aut — aut, vel — vel, ili — ili ; 

ve — ve, sive (seu), ili — ili; 

sive — sive (s glagolji) budi da — budi da. 

3) adversativae, protivni : 

sed, verum, ali, nego; autem, vero, pako, a; 
at, nu, no ; atqui, sad pako ; 
tamen, sasvim tim, ipak, vendar; 
sedtamen, attamen, verumtamen, ali sasvim tim, ali 
vendar ; 

4) causales, uzrocni: 

nam, namque, jer, jerbo; enim, etenim, bo, jerbo. 

5) conclusivae (zakljucni) : 

itaque, odakle, dakle ; igitur, dakle ; 

ergo, sledovno, dakle ; eo, stoga , radi toga ; 

ideo, zato ; idcirco, zbog toga ; 

propterea, toga radi ; proinde, po torn ; 

quare, qua de causa, quam ob rem, i v ■,. 

quam ob causam, quapropter, quocirca, S cesa ra 



54 

Paz k a. VezLici que, i, ve, ili, vazda se pridavaju na konca 
onoj reci, na koju spadaju, n. p. terra marique, na zemlji i morn ; 
ter quaterve, tri ili cetiri puta. — Veznik enim, b o, nikad nesmije 
stati na pocetku izreke, nego vazda posle jedne ili vise recih , i 
to tako u latinskom kako u hervatskom, n. p. scio em'm,znam bo. 

§.61. Podredni veznici jesu sledeci: 

1) locales, mestni : 

ubi, gde ; unde, odkuda, odakle ; quo, kamo. 

2) temp or ales (vremenni), kao : 

quum, kad ; ut, ubi, ut primum, quam primum, si- 

mulac, simulatque, cim, cimgod ; 
antequam, priusquam, prije nego ; 
postquam, posteaquam, pokle, poslije nego ; 

dum, dok , docim ; 

dum, donee, quoad, dok, dokle. 

3) conditionales (pogodbeni) : 

si, ako, da ; sin, ako pak ; 
nisi (ni), si non, van da, ako ne ; 
dum, modo, dummodo, samo ako ; 
dumne, modone, dummodone, samo ako ne. 

4) causales (uzrocni) : 

quia, quod, jer, jerbo, zasto ; quum, buduc da ; 
quoniam, zasto ; quando, kad ; 
quandoquidem, kad vec ; 
siquidem, ako vec. 

5) concessivae (dopustni): 

quamquam.etsi, tametsi, etiamsi ) premda; akoprem, 
quamvis, quamlibet, quamtumvis ) zasve ; 

licet, makar da; ut, postavimo da. 

6) finales (namerni) : 

ut, neka, da, ne, da ne ; 
quo, da tim, do po torn. 

7) consecutivae (posledicni) : 

ut, tako da; ut non, quia, tako da ne. 

8) comparativae (prispodobni) : 
ut, sicut, velut, quam, kao ; 
quasi, utsi, acsi, tamquam, kao da. 



55 

9) interrogativae (upitni) : 

ne, li ; num, da li ; nonne, zarne ; utrum, an, jeli ; 
annon, da li ne ; necne, ili ne. 

P a z ka. Upitna rScica ne vazda se zapostavlja i skupa pise 
s onom rScju, na koju spada, n. p. legisne ? citas li ? 

Odsek cetverti, 
unietku. 

§. 62. Umetak (inter jectio) jest onakva recica, koja 
znaci samo cutjenje, a nestoji u nikakvu savezu s ostalim 
govorom. Umetci su ili 

1) izv orni, kao : 0, heu, eheu, o ! ah ! vae, jaoh ! 
ili su 

2) od druguda izvedeni , n. p. age, agtte, nu ! nuderte ! 
(po pravici imperativ od ago) ; mehercule, mehercle, 
tako mi Herkula ! 



Dio drugL 

Latinski i hervatski prime ri za prevodjenje. 



OdsSk pervi. 
Pravilni glagolji. 

I. Indikativ, Imperativ i Infinitiv praesentis activi. 

§. 1. Perva konjugacija. 

1. Nauta*) navigat**). 2. Agricolaearant***). 3. Ve- 
hementer aegrotof). 4. Saepe peccamus. 5. Quonavigas? 

6. Vehementer erratis. 7. Quid festinas ? 8. Oro et laboro. 
9. Una coenamus, deinde ambulamus. 10. Quid lacrimatis 
et ejulatis? 11. Lusciniae etiamnoctu cantant. 12. Ciconia 
plerumque non volat , sed ambulat. 

i. Tezak ore. 2. Brodari jidre. 3. Veoma se varas (bludis). 
4. Kamo jidrite? 5. Voema bolujemo. 6. Cesfo gresim i bludim. 

7. Molimo i radimo. 8. Sto places i narekujes ? 9. Skupa jgdete 
pak setjete. 10. Sto hitite ? 11. Slavulj peva i nocju. 12. Rode 
(stroki) ponajvise nelete nego hode. 



Pravila skladnje i p a z k e. 
*) 1 . Ona osoba ili stvar, o kojoj se u izreki stogod kaze, zove se 

subjekt iliti podmet govora. 
**) 2. Ono , Sto, se o subjektu kaze, zove se predikat. 
"'*) 3. Glagolj predikata mora sa subjektom stati u istom broju i 

osobi. 
f) 4. Subjekt i predikat stoje cesto u jednoj istoj reci tako u latin - 
skom, kako u hervatskom jeziku, n. p. amo, ljubim, gd« serazumS 
subjekt : ego, ja. 






57 



§. 2. Drug a konjugacija. 



1. Silva jam viret. 2. Stellae noctu lucent. 3. Troja 
nunc jacet. 4. Plantae virent etflorent. 5. Quid tacetis ? cur 
non respondetis? 6. Horremus et silemus. 7. Laboras, ut 
debes, diligenter. 8. Avaritia semper eget. 9. Quid fletis 
et clamatis ? 

1. Sume se vec zelene. 2. MSsec nocju sveti. 3. §to mucis 
(sutis) ? zasto neodgovaras? 4. Jezim se (grozim v se) i mueim. 
5. Suma sad inuci. 6. Bilje se zeleni i cvate. 7- Sto places i vi- 
ces ? 8. Mi sgdimo, kad jedemo. 9. Vi radite, kako morate, 
marljivo. 

§. 3. Tretja konjugacija. 

1. Prudenter agitis. 2. Libere dicis et audacter *) 
3. Lacrlmae facile inarescunt. 4. Luna mox crescit, mox 
decrescit. 5. Discimus, dum docemus. 6. Beate non vivis, 
nisi recte et honeste vivis. 7. Plantae crescunt et florent, 
sed mox arescunt. 8. Ita vivimus, uti scribo : quotidie ali- 
quid legimus aut scribimus, deinde una coenamus et am- 
bulamus. 

1. Kazborito (mudro) radis. 2. Govorite slobodno i smelo. 
3. Suza se lahko osusi. 4. Nezivemo srecno, ako pravo neradimo. 
5- Ucis se, dok ucis. 6. Tako zivem, kako pises. 7. Bilje raste i 
cvate, i skoro se posusi. 8. Nemucimo, nego govorimo slobodno 
i smelo. 9. Nezivete srecno, ako nezivete pravedno. 

§. 4. Cetverta konjugacija. 

1. Columbae mimurriunt. 2. Equus hinnit, porcus 
grunnit. 3. Noctu dormimus. 4. Male sentitis. 5. Saevis et 
nescis. 6. Uti sentio, ita dico et ago. 7. Saepe editis et 
bibitis, priusquam esuritis et sititis. 8. Bestiae aut ambu- 
lant, aut currunt, aut saliunt, aut repunt, aut volant, aut 
natant. 9. Ita vivimus, uti sribo : quotidie altquid legimus, 
aut scribimus, deinde una coenamus, garrimus et ambulamus. 



*) 5. Prislov u latinskom i hervatskom jeziku stoji najobicnije pred 
glagoljem ; ali mo2e i za njim stati. 

6. O veznicih, pak o glavnoj i dragotnoj izreki prispodobi r§co- 
slovje <§. 68 i 69. 

7. Onaj dio rSci, sto ostane, kad joj se odbaci tvorka iliti sver- 
setak, zove se koren. 

8. Posl&dnje slovo korena zove se znaSaj (character). Znacaj 
i. konjugacije jest a, drnge e, tretje suglasnik ili w, a Setverte u 






58 

1. Golab guce. 2. 2ivotinje spe ponajvise nocju. 3. Konji 
herzu, svinje hrocu. 4. Besnite a neznate. 5. Negovoris niti nera- 
dis, kako mislis- 6. Cesto jedemo i pijemo prije nego smo gladni 
i zedni. 7. Kada tl govoris, ja miicim i slusam. 8. Sto berbljate? 
zasto nemucite ? 9. Kako mislimo, onako i radimo. 



§. 5. Imper ativ i infinit 



v. 



1. Valete. 2. Festma lente. 3, Prudenter age. 4.Ne*) 
superbite. 5. Ora et labora. 6. Ne sent! humiliter. 7. Sem- 
per vivite bene et honeste. 8. Ne tace, quum tacere no- 
cet**). 9. Nautae metuunt natare. 10. Discere ne cessa. 
11. Semper recte sentire debetis. 

1. Budi zdrav. 2. Razborito radite. 3. Nebudi ohol. 4, Mo- 
lite i delajte. 5. Nemislite potisteno. 6. Neprestanite nciti se. 
7. Vazda zivi dobro i posteno. 8. Nemiici, kad se pristoji goyo- 
riti. 9. Slonovi uce se plesati. 10. Brodarboji se jidriti. 11. UYek 
moras dobro i posteno ziveti. 12. Vi morate nsucati i slusati, kad 
ja govorim. 



II. Indikativ praesentis passim. 
§. 6. Perva konjugacija. 

1. Luna interdum obscuratur. 2. Difficile lupi doman- 
tur. 3. Ego sustentor et recreor. 4. Cur neque exoraris 
neque placaris ? 5- Delectamur, quum scribimus. 6. Ut 
salutastis, ita resalutamini. 7. Mortui aut cremantur, aut 
humantur. 8. Ager non semel aratur, sed novatur et 
iterate. 

l- t Zvezde danom bivaju potamnjene. 2. Vuk biva tezko 
npitomljen. 3. Labko bivamo utazeni. 4- Nasladjujem se , kad 
pisem. 5. Kako pozdravljas, onako bivas odpozdravljen. 6. Lab- 
ko se oporavite. 7. Polja se , ne jednom , nego ponajvise 
cetiri puta oru. Kako pozdravljamo , onako biyamo odpoz- 
drayljeni. 



) 9. Hervatsko R ne" u nSkajucih glagoljih : nedati, neimati, nepisati 
itd., izrazuje se latinski sa non (non dare, non habere , non 
scribere itd.), samo u imperativu sa ne, koje se razluceno pise. 

**) 10- Kad je glagolj subjekt, ili kad neposrSdno visi od kojega drn- 
goga glagolja, mora stati u infinitivu. 






59 



§. 7. Drug a k on jug aci j a. 

1. Frustra terreor. 2. Una docemur. 3. Stulti irriden- 
tur. 4, Columba facile terretur. 5. Si ita interrogas, irrideris. 
6. Si nionemlni, audite. 7. Pueri una discunt et exercentur. 
8. Avaritia semper eget, nee unquam expletur. 9. Si libere 
dieere, non tamen recte sentire prohiberaur. 

i. Cesto bivamo zainan prestraseni. 2. Dobro bivas podu- 
cen. Budalastina biva porugana. 4. Golubi se lahko poplase. 

5. Slusaj, kada bivas opominjan. 6. Ako tako pitas, bivas smS- 
hom porugan (smiju ti se). 7. Pravo inisliti nikada nebivain *) za- 
precen. 8. Decaci bivaju cesto zaman opominjani i koreni.9. Slobodno 
govoriti ccsto bivas zaprecen. 

§. 8. T r e t j a konjugacija. 

1. Porta vespere clauditur. 2. Iracundia non facile 
vincitur. 3. Fallen's et nescis. 4. Memoria minuitur, nisi 
exercetur. 5. Quotiescunque offendimur, ignoscere debemus. 

6. Si tacere, non tamen male sentire cogimmi. 7. Cur ego 
confundor, quoties eonfunditur aequor? 8. Nunquam bene 
vivitur, nisi recte et honeste vivitur. 9. Ita vivitur, ut 
scribo : quotidie aliquid legitur aut scribitur, deinde una 
coenamus, gariimus et ambulamus. 

i. Vrata se vecerom (u vecer) zatvaraju. 2. Kolikogodkrat 
bivas uvredjen, moras oprostiti. 3. Cesto bivamo prevareni , a 
neznamo. 4. Cesto bivate zaman uznemireni. 5, Kolikogod krat 
bivam uvredjen, uvek oprostim. 6.' Rimljani bivaju odasvud ob- 
koljeni i seceni. 7. Cesto bivamo piisiljeni mucati, ali nikada zlo 
misliti. 8. Nikada se nezive srecno, ako se neradi pravo. 

§. 9. Cetverta konjugacija. 

1. Quintus egregie eruditur. 2. Mortui sepelliuntur. 
3. Cur ego custodior ut parricida? 4. Facile lenimur et 
placamur. 5. Si libere dieere, non tamen recte sentire im- 
pediris. 6. Mortui inter dum condiuntur et servantur. 7. Agri 



*) i i . N6kaju6im hfervatskim glagoljem, kao su : neviditi , neimati 
itd. moze se radi tverdjega n^kanja dodati jos jedna ili viSe neka- 
jucih rS2ih, n. p. nevrMjam nikoga ; nevredjaru nikada nikoga ; 
nisam nikada nikoga uvredio ; ne^n nikada nikoga nigdS na sv§- 
tu uvrSditi itd. U latinskom nesme" bit u nckajucoj izreki nego 
samo jedno nekanje, n. p. nuttqnam prohibeor ili impedior, nikad 
nisam zapr5?en. 



60 

arantur et molliuntur, priusquam conseruntur. 8. Libere 
dicere saepe, recte sentire nunquam impedimini. 

1. D&caci bivaju izredno poducavani. 2. Pravo misliti nebivmo 
nikad zaprSceni. 3. Bivamo cuvani kao ubojice. 4. Izredno bivag 
obucavan. 5- Labko bivate utazeni i pomireni. 6. Vrata bivaju 
nocju zatvorena i cuvana. 7. Mertvac se kadkada nezakapa, nego 
se balsama i sahranjuje. 8. Polje biva uzorano i smekotjeno pri- 
je, nego biva posijano. 9. Slobodno govoriti bivamo cesto zaprS- 
ceni, ali nikada prisiljeni potiSteno misliti. 



Drugi odsSk. 

Sklanjanje samostaynika i pridaynika. 

Perva deklinacija. 

§. 10. Nominativ i vokativ. 

1. Hora •) ruit. 2. Roma celeriter crescit. 3. Horae 
cedunt. 4. Stellae aeque diu ac noctu lucent. 5. Europa 
est peninsula**). 6. Procellae fugiunt et undae residunt. 
7. Venae et arteriae micare non desmunt. 8. Discede, 
Catilina, patent portae. 9. Quo, Musa, tendis ? 10. Quanto- 
pere ruitis, horae! 11. Quid est, Cotta, quid tacetis ? 
12. Bithynia nunc provincia est. 

1. Ure berzo prolaze. 2. Mesec i zvezde svete nocju. 3. Vi- 
har bSzi, a valovi se taloze (postaju manji). 4. Bilo neprestaje 
kucati. 5. Sicilia biase negda polnotok, a sada je otok. 6 Kamo 
smSras, Katilina? 7. Berzo odletis, o uro. 8. Kamo jidrite, o bro- 
dari. 9. Sto je, drugaru, zasto mucis? 40 Lahko, o Persijanci, 
bivate preovladani. 

§. 11. Akuzativ. 

1. Procella agitat undas. 2. Patriam amare debemus. 
3. Poetae Musas invocare solent. 4. Dinumerate Stellas. 
5. Defendo provinciam Siciliam. 6. Non tenes naturam, sed 
umbram. 7. Europam Libvamque dividit unda. 8. Vitam 
regit saepe fortuna. 9. Conciliat amicitias et conservat bene- 
volentia. 10. Irretit muscas, transmittit aranea vespas. 



*) 12. Nominativ je padei subjekta , i stoji na pitanje t k o ? 

ili Sto? 
*) 43. Ako je predikat ime (t. j. samostavnik ili pridavnik\ ouda 

mora i ono bit u nominativu. 






61 

1. Nocja vidimo mSsec i zv£zde. 2. Pfisnik zaziva Mazu. 
3. Branimo pokrajine. 4. Citajte marljivo p&snike. 5. Zora raz- 
persuje sene. 6. Europu i Afriku luce valovi. 7. Pamet morate 
marljivo vgzbati. 8. Mudrost a ne slucaj mora ravnati fcivot. 
10. Suderzite suze; nepomanjsavaju boli*). 

§. 12. Dativ. 

1. Naturae parete. 2. Irae debes imperare. 3. Cur 
succumbis cedisque fortunae? 4. Aurora industriae favet. 
5. Licet non credere famae. 6. Aurora Musis arnica. 7. Nau- 
ta credit animam undis. 8. Stellae nautis monstrant 
viam. 9. Amicitiae patriam praeponere debemus. 

1. Pokoravaj ae naravi. 2. Zvezde se uklanjaju zori. 3. Ma- 
ze prijaju pesnikom. 4. Valovi poslusni su brodarom. 5. Brodar 
zapoveda valovom.6.Muze su priklonjeDe pesniku. 7.Brodar valovom 
poverava svoj zivot. 8. Gercka skoro podlega (podlaze se) Persi- 
ancem. 9. Zvezde kazu moraaru put. 

§. 13. Genitiv. 

1. Magistra vitae est philosophia. 2. Saevitia est causa 
injuriarum. 3. Invidia saepe discordiarum causa est. 4. 
Gloriam coronae petis. 5. Lunam interdum umbra terrae 
obscurat. 6. Fortunae tribuimus causas victoriae. 7. Prae- 
termitto ruinas fortunarum Catilinae. 8. Scaevola elo- 
quentiae adjungit etiam litterarum scientiam. 

1. Nenavist je cesto uzrok nesloge, 2- Sreca je cesto uzrok 
pobede. 3. Filosofia jest uciteljica mudrosti i pravice. 4. PobSde 
poveksavaju slavu domovine. 5. Moc Rima raste svaki dan. 6.Sla- 
va govornictva i poznavanje znanostih resi Scaevolu. 7. Smelost 
Scaevolina **) spasava domovinu. 8. Gercka je skoro bila plen 
Persianacah. 

§. 14. Ablativ. 

1. Discere_ ne cessa : cura sapientia crescit. 2. Luna 
interdum umbra terrae obscuratur. 3. Massilia alluitur un- 



*)14. Nekajuci tvorni glagolj hervatski imaju svoj predmet, na koi 
dSluju, ne u akuzativu, nego u genitiv u. TJ latinskom 
mora bit predmet uvek a akuzativu. 

*) 15. Kad ge u Hervatskom nazuaeuje vlastitost koje osobe j ed- 
nim imenom, onda se ono ime nemetje u genitiv, nego se iz 
njega na&ni pridavnik, koi se slaie sa stvarju pos£dovanora u 
broju, spolu i padeiu, n. p. knjiga Markov a. TJ latinskom 



62 

dis. 4. Prudentiam cum eloquentia jungere debes. 5. Ex 
luxuria existit avaritia, ex avaritia erumpit audacia, 6. Re- 
fellimur sine pertinacia et refellimus sine iracundia.7. €el- 
tas a Belgis Matrona et Sequana devidit. 

1. Zemlja biva nocjurazsvetljenamesecomizvezdami. 2.Va- 
lovi bivaju uzburkani vihrom. 3. Zivot biva cesto ravnan slu- 
cajem, a ne mudrostju. 4. Slava domovine raste pobedami.5. Moc 
Rima raste slogom, a neslogom pada. 6. Valovi dele Afriku od 
Europe. 7. Matrona i Sekvana dele Belgiance od Celtah. 8. RSci- 
tost morate sdruziti s razboritostju. 9. Muze bivaju pozivane od 
pesnikah. 



Druga deklinacija. 

§. 15. Samostavnici na its. 

1. Deus regit mundum. 2. Poetae molliunt animos. 
3. Fuga Numidarum Romanis dat victoriam. 4. Est pro- 
fecto animi medicina philosophia. 5. Romani augent Tri- 
bunorum numerum. 6. Zephyro vibrantur aristae. 7. Xanthe, 
retro propera et recnrrite , limphae ! 8. Erat Masinissa 
socius et amicus Romanorum. 9. Legati ab sociis et pro 
sociis veniunt. 10. Cornelio Hispania , Sempronio Africa 
cum Sicilia evenit. 11. In oculis*) habitat animus. 12. Hip- 
popotamus in Nilo habitat. 13. Romani legatos Quintum 
Fabium, Marcnm Livium, Lucium Aemilium et Cajum 
Liciniuni in Africam mittunt. 

1. Stujte uvek Boga. 2 Rimljani dusevno stuju bogove. 
3. Masinissa biase Rimljanom saveznik i prijatelj. 4. Korint bi 
pl£n Mumijev i Riraljanah. 5. Vetrom bivaju valovi uzburkani. 
6. Ti bivas nasladjivan, Baccho, snom i hladom. 7. Puci Italije bi- 
vaju od Rimljanah predobljeni. 8. Dojdite na poinoc saveznikom 
i prijateljem. 9. Dobrohotnost umnaza broj prijateljah, ne ulagi- 
vanja. 10. U oku stanuje dub. 

16, Samostavnici na um. 

Aegyptus est donum NTH. 2. Roma a Romulo habet 
exordium. 3. Beneficium petere non debes. 4. Peccatis 



ima se staviti uv§k genitiv onako , kako i u hervatskom, kad 
se izgovara vise imenahjedne osobe, n. p. knjiga Marka 
Aurelija; dakle: liber Marci, i liber Marci Aurelii. 
*) 16. Predlog in na pit. gd§? potrSbuje ablativ, a na pit. kamo? 
akuzativ. Tako : sub, super i subter. 









63 



supplicia debentur. 5. Minime praemia periculorum con- 
temnere debes. 6. Remo movetur veloque carina. 7. Mora 
atque otium saepe animos sollidtat. 8. Venti coelo pela- 
goque favent. 9. Irambene Ennius initium *) dicit insaniae. 
10. Studium sapientiae philosophia **) dicitur. 12. Ado- 
lescentia exemplis optiine instruitur. 

i. Veslo i jidro micu plav (ladju). 2. Dobrocinstva cesto 
bivaju zahtSvana. 3. Grehom pripada kastiga. 4. Niposto neprezi- 
remo obdarenja. 5. Dobrocinstvah nesmete iskati C z ahtevati). 
6. Vesli i jidri bivaju kretane plavi (ladje). 7. Oklevanjem i po- 
kojem cesto bivajn uznemirena serdca. 8. Nauk inudrosti ime- 
nujemo mudroljubje (filosofiju). 9. Egypat biva cesto imenovan 
dar Nila. 10. Puk zapoveda rat. 11. Prijatelju rado podajemo 
usluge. 12. Ljutost biva dobro imenovana od Ennija pocetak 
bSsnoce. 



§. 17. P r i d a v n i c i na us, a, urn. 

1. Terra est globosa ***). 2. Ira est coeca. 3. Varia 
est belli fortuna. 4. Yentus erat nautis aptus. 5. Mundus 
est globosus. 6. Bellnm popiilus romanus jubet. 7. Roma- 
num imperium a Romulo babet exordium. 8. Coelum in- 
terdum burnidum et caliginosuni est. 9. Segesta est oppidum 
vetustuni in Sicilia. 10. Verae amicitiae sunt sempiternae* 
11. Muri Babyloniae erant peralti. 12. Dei ben eficia magna 
sunt et innumera. 

1. Slava je kratkotrajna. 2. Pravo prijateljstvo je yeko- 
vito. 3. Pravedan zivot jest srecan zivot. 4. Koliko zvSzdah f) 



*) 17. Glagolji , koji znaee irnenovati, kao : appellare , vocare, 
nominate, dicere mogu imati dva akuzativa, jedan objekta, a 
drugi predikata, n. p. fratem appello amicum , kako se i her- 
vatski zna reci : brata imenujem prijatelja , premda se u ovak- 
vih izrekah predikat bolje slavjanski mece u instrumental : brata 
imenujem p rij ateljem. 

**) 18. Terpni glagolj : dicor, appellor, vocor, nominor imaju, kao 
i sum, dva nominativa, t. j. za subjekt i predikat. 

'**) 19. Pridavnik slaze se sa samostavnikom, na koi spada, u spolu, 
broju i padezu, kao u Hervatskom. 

f) 20. H^rvatska rec „koliko a jest substant. indecl. , kao godsu i her- 
vatski broji : pet, sest, sedam itd. Ovde kao subjekt stoji u nomi- 
nativu, ter iste uza se genitiv brojene stvari. Latinsko quot, su 
broji quinque, sex, septem itd. jestversta nesklanjavih pridavnikah, 
ter brojena stvar, ako je subjekt, stoji u nom. , ako objekt, 
akuz. itd. 



64 

jest na nebu! 5. Zid Babilonski bia§e verlo visok. 6. Narod Sky- 
tski je star. 7. Nil je velika reka Egypatska. 8. Vetri biahu 
mornarom zgodni. 9. Pocetak je tezak. 10. Grad Rim biase 
negda verlo malen. 1J. Biase duboko mucanje. 12. Zlato i srebro 
jesu dragoceni metali. 

§. 18. Casus obit qui pridavnikah. 

1. Ursi nullam habent medullam. 2. Terra fundit 
medicas herbas. 3. Populi barbari etiam nunc clypeos li- 
gneos gerunt. 4. Parva scintilla saepe magnas excltat 
flammas. 5. Fuga Numidarum Romanis jam admodum 
fessis dat victoriam. 6. Conscientia bene actae vitae ju- 
cunda est. 7. Mendacium est principium improbi animi. 
8. Humanis hostiis deus non placatur. 9. Saepe est sub 
palliolo sordido sapientia. 10. Favonii hibernum molliunt 
coelum. 11. Stimulis ferreis elephanti reguntur. 

1. Vodite uvek dobar i posten zivot. 2. Bog ravna vas 
svet. 3. Vodite mnoge i velike ratove. 4. Puk rimski daguje ve- 
liku slavu pobedam Marijevim. 5. Pravom predpostavljas dobar i 
posten zivot velikoj ratnoj slavi. 6. Mala iskra je cesto uzrok 
velikih plamenah. 7. Slava dobra i postena zivota jest vekovita. 
8. Malom iskrom bivaju cesto veliki plameni uzpireni. 9. Slon 
biva ravnan zeleznim ostanom. 10. Masinissa biase saveznik i 
prijatelj rimskoga puka. 11. Mlakimi vetri biva ublazavano zim- 
sko podnebje. 

§. 19. Pridavnici sa znacenjem samostavnim. 

1. Semper avarus *) eget. 2. Coecus non cernit, sur- 
dus non audit. 3. Probi colunt deum. 4. Improbi sunt nun- 
quam beati. 5. Quis diligit invidum et avarum ? 6. Cedite 
iracundo. 7. Animus improbi est nunquam tranquillus. 
8. Ab invido et avaro etiam amicus fallitur. 9. Praeterita 
nunquam mutantur. 10. Vita humana multis malis est ob- 
noxia. 11. Iratus alieno malo gaudet. 12. Vitate patroci- 
nium malorum. 13. Jucunda est memoria praeteritorum 
malorum. 14. Multis illustrat fortuna, dum vexat. 15. Deus 
ingratis quoque et indignis dat beneficia. 



*)21. Latinski pridavnici mogu se upotrebljavati i kao samostav- 
nici, ter onda raogu biti i subjekt. Ovo moze biti i u bervatskom, 
premda je Cesto mnogo lepse, da se u toru slu5aju pridavnik pre- 
tvori u samostavnik, n, p. iz mertav, mertvac, iz pokojni, pokoj- 
nik, itd. 



65 

1. Bezboznik nije nikada srecan. 2. Pravednik stuje Boga. 
3. Lakomci su vazda siromasni. 4 SISpci nevide, gluhaci necuju. 
5. Necenimo nenavidnikah i lakomacah. 6. Uklanjaj se serditim. 
7- Nenavidnik i lakomac vara i prijatelje. 8- U covecanskom zi- 
votu jesu mnoga zla. 9. Prosastoga nepromenite. 10. Nenasla- 
djujte se tudjim zlom. ll.Bog daje i nezalivalnikom i nevrednikom 
dobrocinstva. 12. Od nenavidnikah i lakomacah bivaju i prija- 
telji prevareni. 

§. 20. Pridavnici sa muzkimi samostavnici 
perve, i zenskimi druge deklinacije. 
1. Dejotarus erat agricola assidims. 2. Homerus et 
Hesiodus vetusti poetae sunt. 3. Scythae erant perpetuo 
invicti. 4. Persae erant luxuriosi. 5. Alexandria cunctaque 
Aegyptus populo Romano traditur. 6. Opulenta Corinthus 
praeda erat Mnrnmii et Eonianorum. 7. Rhodus olim clara 
erat mercatura maritima. 8. Beatam, Diva, tenes Cyprum. 
9. Ennius sanctos appellat poetas. 10. Delphica lauro cinge, 
Musa, comam poetae. 11. Requiescit fatigatus sub umbra 
patulae fa gi . 

1. Homer je starinski pesnik. 2. Katilina biase lakom i 
razkosan. 3. Numidjani biahu dugo vremena nenadvladani. 4. Ho- 
racius i Virgilius biahu rimski pesnici. 5. Mummius osvoji i ra- 
zori bogati Korinat. 6 Cypar od pesnikah biva nazivan srecan. 

7. Rimljani osvoje Alexandriju i vaskolik Egypat. 8. Delfijski 
lovor objimlje vlase pesnikove. 9. Domovina Homera, stara igla- 
sovita pesnika, jest nepoznata. 

§. 21. Samostavnici na ,er, ir, a pridavnici na 
er, a } wnx. 

1. Tarquinius gener erat Servii Tullii. 2. Prosperum 
augurium contingit Romnlo. 3. Viri improbi nunquam 
sunt liberi. 4. Decemviri judicia administrant. 5. Puer, 
ablge muscas. 6. Studium litterarum est jucundum et 
frugiferum. 7. Teneros laedunt juga prima juvencos. 8. Das 
nubifeiis line a vela Notis , 9. Servius Tullius flagitio 
generi sui et filiae suae, Tulliae, occiditur. 10. Ita prorsus 
existimo, boni beati, improbi miseri sunt. — Miser ergo 
Archelaus ? — Certe, si injustus est. 

1. Bezbozan covek nikada nije sloborbn. 2. Bocchus biase 
last Jugurtin. 3. Zla coveka imenujem nesrecna. 4. Germanija 
biase podnebjem ostra. 5. Egypat biase plodan 6. Pervi jaram 
uvredi neznoga junca. 7. Dobra kob dopade Romulu i Remu. 

8. Decaci uce se i bivaju vezbani skupa. 9. Dobri je srecan, 
bezbozni nesrecan. 10. Ugoduim i plodonosnim naukom znanostih 
najbolje biva duh izobrazen. 

PrimSri za prevodjenje. 5 



§. 22. Samostavnici spridavnici na er, ko ji 
odb acuju e. 

§. 1. Ut agri sine cultura non sunt frugiferi : sic sine 
doctrina animi. 2. Gracchus semper habet exquisitos e 
Graecia magistros. 3. Alexandri imperium initio eratjustum. 
4. Etiam sine magistro vitia discuntur. 5. Amoenus sane 
et ab arbitris remotus est locus. 6. Indus agros non solum 
aqua laetificat et mitigat, sed etiam consent. 7. Atrae 
curae vino dissipantur. 8. Incurrit nostra laurus in vocii- 
las malevolorum. 9. Libere dicere solemus sententias 
nostras. 10. Diana nigris Erymanthi silvis delectatur. 

1. Skite neteze polja. 2. Morate se pokoriti naredbam ucitcljah. 
3. Cujte mnenje izabranoga sudca. 4. I bez ucitelja bivaju pogrSske 
naucene. 5. Kako polje bez tezenja (obradjivanja) nije plodno, tako 
duh bez nauka. 6. Slobodno kazemo svoje *) mnenje. 7. Vino 
raztera tamne huge. 8. Tamne biahu sume Erimantove. 9. Bolestne 
duse tezko bivaju izlecene. 10. Darius i Persianei podlegose Alexandru 
Velikomu. 

§. 23. Koja neimaju jednobroja od 1. i 2. dekli- 
nacije, i k tomu : Deus, dea ; filius, filia ; meus, a, urn. 

1. Romulus in coelo cum diis agit aevum. 2. A diis 
deabusque veniam peto. 3. Annum **) jam audis, mi fili 
Marce, Cratippum. 4. Insidias vitae Sexti Roscii parant 
cognati. 5. Mire silentio et tenebris animus alitur. 6. Gloria 
divitiarum fluxa est. 7. Solent in epulis canere convivae. 
8. Liberis dare operam honestum ***) est. 9. Romana arma 
jam extra Italiam moventur. 10. Aedui pugnant, et Hel- 
vetii sine dubio sunt inarmis. 11. In Sicilia prope incuna- 
bula reperiuntur deorum. 12. Via deserta et inculta est ; 
atque interclusa jam virgultis. 

1. Bozi obitavaju Olymp. 2. Bogovi i bozice imadjahu 
mnoge hrame u Gerckoj. 3. Budi poslusan, moj sine, zapovedim 
bozjim. 4. Servius Tullius izabra svojim kcerim supruge, sinove 
Tarquinijeve. 5. Pokoj i mrak divno hrane duh. 6. Bogatstvo je 
kratkotrajno i nesigurno, 7. Zasede bivaju pripravljane Sextu 

*) 22. H&rvatsko zaime „svoj" protege se na subjekt od svih trih 

osobah u sing, i plur. ; dakle : ja svoje, ego meum ; ti svoje, tu 

tuum ; on svoje, ille suwm ; mi svoje, nos nostrum ; vi svoje, vos 

vestrum; oni svoje, illi suum. 

*") 23- Opredeljenje vremena, na pitanje: koliko vremena? 

stoji u akuzativu, kao u hervatskom. 
***) 24- Ako infinitiv ili cela koja izreka stoji za subjekt, onda mora 
predikatni pridavnik stati u srednjem spola. 



67 

Rosciju od rodjakah. 8. Zora t$ra mraznu tminu. 9. Proti oruzju 
nevodite rata rScmi. 10. Svoju decu morate dobro odhraniti. 
ii. Skupac biva mucen bogatstvom. 

Tretja deklinacija. 

§. 24. Reci muzkoga spola. 

1. Pavo laudatus caudam pandere solet. 2. Flos aridus 
decidit. 3. Actus labor est jucundus. 4. Miles ignavus con- 
temnitur. 5. Crassus est aer terrae proximus. 6. Sermo 
Isaei graecus erat, immo atticus. 7. Sic meus est mos. 8. Ful- 
mineus quatit astra fragor. 9. Timidus amor cedit famae. 
10. Olimcoronae deorumhonos erant. 11. Ad vada Maean- 
dri concinit albus olor. 12. Homo probus deum colit. 

1. Nasitjen lav jest neskodljiv. 2. Miris i farba ruzah jest 
ugodna. 3. CvSt odpada, kad se osusi. 4. Zrak je cesto vlazan. 
5. Besnoca je slepa. 6. Otcinski obicaj i jezik ninogih nenasladjuje. 
7. Ciceron biase recit. 8. Lecnik Filip biase neprestani pratilac 
Alexandra velikoga. 9. Visok nasip pase vas tabor. 10. Velika 
vika biva cuvena u taboru Germanskom. 11. Rimski biase obicaj 
mertvace izvan zidovah zakapati. 

§. 25. Zenskoga spola. 

1. Magna est naturae varietas. 2, Eximia erat indoles 
Servii TulliL 3. Magna laus eloquentiae tribuitur. 4. Divina 
mens snmma, lex est. 5. Ex litter arum studio magna peti- 
tur voluptas. 6. Societas prava nocet. 7. Fames et sitis sunt 
molestae. 8. Mors honesta saepe vitam quoque honestam 
exornat. 9. Terrain illustrat immensi lux publica mundi. 
10. Prava consuetudo magnopere nocet. 11. Animorum 
nulla in terris origo invenitur. 12. Senectus saepe non 
solum non molesta est, sed etiam jucunda. 

i. Istina nije uvek ugodna. 2. Prevara je bezbozna. 3. Do- 
sasti udes dvojben je i neizvestan. 4. Merzla hoc nklanja se zori. 
5. Grimizna haljina biase dragocena. 6. Velik biase poraz Rimski 
kod Kannah. 7. Svoja hvala je smesna. 8. Rimska derzava biase 
pocetkom (u pocetku) neznatna. 9. U bSgu je smert pogerdna, u 
pob^di slavna. 10. Bezkrajna je mnozina bolestih. 11. Pocetak 
mnogih narodah jest taman. 

§. 26, Srednjega spola. 

1. Parsimonia est magnum vectigal- 2. Ubi est acu- 
men tuum? 3. Pectus quoque durum lacrimis yincitur. 4. In 

5* 



68 

summo pretio erat olim indicum ebur. 5. Est iinmensum 
calcar in gloria. 6. Non solvitur aenigma tuuni. 7. Lac 
semper adest niveuni in villa nostra, 8. Incustodituni ovile 
lupis patet. 9. Tbebae erant aliquamdiu caput Graeciae uni- 
versae. 10. Turgescit semen fructiferum in agris. 11. Adria- 
ticum mare ab Adria, Tuscorum colonia, vocatur. 12. Rhi- 
noceros, rarum alibi animal, in silvis Indiae erat. 13. Solamen 
magnum est miseris socios habere malorum. 14. Ignavia 
corpus nostrum hebetatur. 

1. Vreme je beguce. 2. Med je ugodan. 3. Covecanska je 
glava gori uzdignuta. 4. Domorinu izdati najveca je sramota. 
5. Neizmerno more okruzuje odasvud zemlju. 6. Ime Homerovo 
je slavno. 7. Siromastvo je mnogim veliko breme. 8- Paris biase 
knez trojanski. 9. Kydnus jest glasovita reka Cilicije. 10. Korica 
je mdianski zacin. 11. Borba Horacijah i Kuriacijah biase dugo 
dvojna. 12. Mirisni nektar i ambrozia hrana je bogovah. 

§. 27. Iznimke glede obcenitih pravilahospolu. 

1. Juno erat superba et iracunda. 2. Luna soror ae- 
mula Phoebi a poetis nominatur. 3. Semiramis, mulier ba- 
bylonia, Nini conjux erat. 4. Tiberis est arenosus. 5. Vas 
certus in judicio poscitur. 6. Romulus erat primus rex 
Romanorum. 7. Dum tepidus Ganges, frigidus Ister est. 

8. Hannibal aeger erat oculis. 9. Metellus est consul egre- 
gius. 10. Mucins erat clarus augur. 11. Aristides Justus 
appellator. 12. Si ira vincitur, magnus hostis superatur. 

1. Sinu Ninovu oduzimlje lukava inati viadanje. 2. Labe 
biase vec Rimljanom poznato. 3. Sokrat bi uvek miran i veseo. 
4. Roscius biase verlo dobar glumac. 5. Polifem, divji Kyklop, 
biase sin Neptunov. 6. Ratoborni Mars merzi strasivice. 7. Bruto 
biase pervi konsul Rimski. 8. Tanaqnila, supruga Tarquinijeva 
biase u gatanju uvezbana. 9. Eufrat i Tigar jesu grabezljivi. 
10. Sidon biase negda glasovit i bogat. 11. Glasoviti Strymon 
biase u Makedoniji. 12. Nesrecna Ino biase kci Kadmova. 

§. 28. Samostavnici sa znacajem I i r. 

1. Plurimae stellae sunt soles. 2. Innumera sunt ani- 
malia terrae. 3. Immensum calcar gloria habet. 4. Egregios 
consules habemus. 5. Elephantus cetera animalia prudentia 
superat. 6. Stellae interdiu radiis solis obscurantur. 7, Cibi 
plurimi sale condiuntur. 8. Calcaribus concitatur equus. 

9. Saepius sub melle impiavenena latent. 10. Ariobarzanes 
nullum aerarium, nullum vectigal habet. 11. Primi consu- 



69 

les 'Romanorum fuerunl Lucius Junius Brutus et Tarquinius 
Collatinus. 

i. Domaci kokoti jesu nocni strazari. 2. Jedne 2ivotinje 
zivu u vodi, druge na zemlji. 3. Nekoji puci stuju sunce kao 
boga. 4. Nam^cemo izvSstnc danke pukrajinam. 5. Rimski je puk 
mnogo godinah posliiSan konsulom. 6. Sad upotrebjjavamo uzde 
sad ostruge. 7. Razna su pokrivala zivotinjah. 8. Cest (sudbina) 
prognanikah jest nesrecna. 0. Hannibal biase sin Hamilkarov. 
10. Zemlja biva od sunca razsvetljena. 11. Od konsulah bivaravna- 
ma derzava. 

§. 29. S a m o s t a v n i c i s a z n a c a j e m n. 

1. In Syria nigri leones reperiuntur. 2. Homines pos- 
sident universam terram. 3. Nomina multorum conjurato- 
rum non erant ignota, 4. Dsus solem quasi lumen accendit. 
5. Magnos homines virtus nobilitat, non fortuna. 6. Nomi- 
nibus magnorum hominum conceditur immortal! tas. 7. Jam 
nomen Apollinis est graecum. 8 Luna solis lumine illustrator. 
9. In seminibus est causa graminum et herbarum. 10. Cicero 
Cneum et Publium Scipiones imperii romani fulmina ap- 
yjellat. 11. Non animi perturbationibus , seel rationi obtem- 
perare debsmus. 12. Beata vita constat ex actionibus 
rectis, et neque libidinibus perturbatur, neque fortunae 
vicissitudinibus. 

i. Domovina paunova je India. 2. Paun biase Junoni posve- 
tjen. 3. Pozude cesto nisu poslusne razboru. 4. Lahko dojdes u 
pogovor (na jezike) ljudih. 5. Ne zlocinstvo ne^o coveka moras 
braniti. 6. Mesec i zvezde jesu nocne svece. 7. Syria proizvodi 
cerne lave. 8. Znamo imena mnogih urotnikah. 9. Imenu velika 
coveka biva d-ma neumerlost. 10. Attik nebiase sreci nego ljudem 
pi'ijatelj. 11. Valovi reke Kydna veoma su studeni. 12. Mnogi ne- 
bivaju nasladjivani otcmskim jezikom. 13. Nas zivot biva cesto 
ravnan ne pametju nego strastrai. 

§. 30. Samostavnici sa zna^ajem r. 

1. In coelo imbres ventique coguntur. 2. Terrae ex- 
spirationibus aer alitor et aether et sidera. 3. Habemus 
magnos et assiduos imbres. 4. Medici vulneia herbis sanare 
solent. 5. Aeri calor admixtus est. 6. Amulius imperium 
fratri adtmit, et adclit sceleri scelus. 7. Anseribus cibaria 
publice locantur in Capitolio. 8. Remus Romuli fratris ira 
occidit. 9. Habes multos sceleris tui consocios. 10. Calchas 
apud Homerum ex passerum numero belli trojani annos 
augurat. 11. Ex aethere flararaao siderum innumerae exi- 









70 



stunt. 12. Caesar muneribus et epulis multitudinem lenit 
imperitam. 13- Tuum consilium, Brute, de toto genere 
belli comprobamus et laudamus. 14. Alexander aggerem 
exstruit, et cuniculis muros Gazae subruit. 

1. Darovi taze bogove i ljude. 2. Izvapljenja zemlje hrane 
zrak. 3. Poveksavas svoj dar dobrohotnostju. 4. Sance tamni 
ostale zvezde svojom svetlostju. 5. Tezenje poljah jest svemu 
pokolenju covScanskomu plodonosno. 6 Prikorna dela dodaje te 
prikornim delom. 7. Uzdizes vrednost svoga dara dobrohotnostju. 
8. Darovi Venerini jesu lepota i mladost. 9. Imate mnogo suzna- 
lacah svojih pogerdnih delah. 10. Zemlja biva odasvud obkoljena 
zrakom. 11. Bozi i ljudi bivaju utazeni darovi. 

• 
31. Produzenje. 

1. Alii flores odore, alii colore oblectant. 2. Dividitur 
natura hominis in animum et corpus. 3. Patrium morem 
retinere et revocare debetis. 4. Labori voluptas adjuncta 
est. 5. Cedite tempori. 6. Longinquitas teniporis minuit, 
atque mollit dolorem. 7. Tectis et frigorum vis pellitur, et 
calorum molestiae sedantur. 8. Gramina canescunt ardore 
solis. 9. Pascuntur rore cicadae. 10. Stulti superbiunt 
immeritis honoribus. 11. Habemus rus amoenum et subur- 
banum. 12. Probus contemnit murmura famae. 13. Brachia 
atque crura velamentis teguntur. 14. Magnum erat apud 
Romanos jus augurum. 15. Epicurus homo est sine acu- 
mine ullo, sine lepore. 16. Regna, honores et divitiae tem- 
poribus gubernantur. 

1. Prosasta vremena nikad se nepovratjaju. 2. Cicero zove 
Galliju cvetom Italije. 3. Vojnik mora terpeti vrucinu, stud en i 
napor. 4. Zli razgovori pokvare dobru cudorednost. 5. Jak duh 
nepodleze boli ni naporu. 6. Nekoje cvetje ima ugodan miris, 
drugo lepu farbu. 7. Zapadnjakom biva ublazena sila studeni. 
8. Velik je broj bolih. 9. Grozd zrije vrucinom suncanom. 10. Obicaji 
Germanah biahu razlicni od obicajah Rimljanah. 11. Obradjujes 
otcinske zemlje. 12. Rimski auguri imahu veliko pravo. 13. Velika 
biase negda cena kosti slonove. 14. Postenjak nebiva uznemiren 
mermljanjem glasa. 

§. 32. Samostavnici sa znacajem b i p. 

1. Ex terra succum trahunt stirpes. 2. Arbores tan- 
tummodo per stirpes suas aluntur. 3. Ad Arabes saepe 
mercatores veniunt. 4. Tarquinius Priscus plebi distribuit 
annonam. 5. Tribuni plebis apud Romanos oppositi erant 
consulibus. 6. In seminibus est causa arborum et stirpium. 






71 

7. Magna principum copia erat in castris Caesaris. 8. Fama, 
ut solet, tota in urbe discurrit. 9. Effodiuntur e terra 
opes, irritamenta malorum. 10. Caesar jam, opes meas, non, 
ut ante a opem exspectat. 

1. Mnogi gradovi Azie biahu naselbine Gerkah. 2. Puk 
ljubi pravicna i dobrohotna kneza. 3. Egyptjani su susSdi Aetiopah, 
4. Romul i Rem biahu utemeljitelji grada Rima. 5. Pleme Cyklo- 
pah biase na Sicilii. 6. Gerci biahu memeljitelji mnogih gradovah 
Azie. 7. Dervo biva hranjeno sarao svojim stablora- 8. Attik 
podupire Maria blagom svojim. 9. Dobrim ljudem je ugodno, 
podupirat druge svgtom i pomocju. 

p. 33. Samostavnici sa znaeajeni c i g. 

1. Viri boni sunt benigni aliorum judices. 2 Ager 
bene cultns bonam frugem fundere solet. 3. Vitate voces 
adulatoram. 4. Vera gloria radices agit atque etiam pro- 
pagatur. 5. Cicero philosophiam efifectricem beatae vitae 
appellat. 6. Parete naturae, praeclarae duci ac magistrae. 
7. Etiam reges legibus divinis parere debent. 8. Philo- 
sophia inventrix legum est, magistra morum et disciplinae. 
tf. Interdum lacrimae pondera vocis habent. 10. Apud priscos 
Germanos mercium compensatio erat usitata. 11. Vincuntur 
pectora dura prece blanda. 12. Arbores et frutices corti- 
cibus et radicibus validi servantur. 

1. Fenicani biahu iznasastnici slovah. 2. Uceni muzevi i 
umetnici biahu u Gerkah stovani. 3. Uklanjaj se govoru udvorice. 
4. Volimo stalan mir nego nadanu pobedu. 5. Vi branite domovinu, 
supruge i decu. 6. I kralj mora slusati zakon bozji. 7. Pravicnim 
sudcem sveti su zakoni. 8. Nitko nemozeodoleti prosnjami suzam 
vasim. 9. Cicero zovefilozofiu iznasastnicom zakonah, uciteljicom 
obicajah. 10. Njiva dobro obradjena obiluje dobrim plodom. 
11. Dobitnik obicava predpisivati uvete mira. 12. Mnogi bivaju 
uasladjivani govorom udvorice. 

§. 34. Samostavnici sa znaeajem d i t. 

1. Multae artes sunt eximiae. 2. Varia sunt hominum 
judicia, variae voluntates. 3. Nulla habemus arma contra 
mortem. 4. Honor alit artes. 5. Principum munus est resi- 
stere levitati multitudinis. 6. Brutus vindex erat romanae 
liber tatis. 7. Memoria voluptatum praeteritarum saepe inju- 
cunda est. 8. Pythagoras frugalitatem hominibus commen- 
dat. 9. Artibus ingenuis a multis gloria quaeritur. 10. Gra- 
mina canescunt ardore solis, et arbor cum frondibus uritur 



72 

ll.Voluptas rationi inimica est ac mentis praestringit oeulos r 
nee habet ullum cum virtute commercium. 

1. Castju bivaju hranjene umgtnosfi. 2. Um coveka nezna 
udesa ni kobi buduce. 3. San je slika smerti. 4. Vez druztva 
covgeanskoga jest razlog i govor. 5. Kornelius Sulla umnozi broj 
svetjenikah. 6. Oci uma bivaju zaslepljene razbludom. 7. Nesloga 
skodi i derzavam i ostaliin druztvom ljudih. 8. Zakoni su vez 
derzavah i ostalih druztvah oovecanskih. 9. Ljudi bivaju g-ibani 
i vodjeiii razlicitimi nagnutji i pozudami. 10. Fenicani su iznasast- 
nici slovah i um&tnosti pisanja. 

§. 35. Produzenje. 

1. Romani erant heredes regnorum Pergami etBitby- 
niae. 2. Multae artes comites ac rainistrae oratoris sunt. 
3. Videtis planetaruin satellites in coelis. 4. Homo probus 
veram laudem quaerit in virtute. 5. Multi homines pecu- 
dum ratione vivere solent. 6. Non procul a propria stipite 
poma cadunt. 7. Tenero cespite terra viret. 8. Virtus 
nullam mercedem laborum periculorumque suorum desiderat 
praeter laudis et gloriae. 

1. Cicero zove umetnost govorenja drugaricom mira. 2. Pre- 
ziremo hvalu ludjakah. 3. Samosilnik neveruje ni prijateljem, ni 
pratiocem. 4. Tverdica ostavi blago svoje cesto pohlepnim bnsri- 
nikom. 5. Velik broj drugarah i pratiocah biase okolo kraljah 
persianskih. 6. Vasimi prevarami nebivamo zaslepljeni. 7. Mnogi 
dodadu hvali ratnoj slavu ucenosti. 8. Jabuka nepada daleko od 
stabla. 9. Helveti i Sequauci dadu jedan drugomu taoce. 

§. 3G. Jednakoslovcani samostavnici. 

1. In coelo nubes, imbres, venti coguntur. 2. Hominis 
utilitati et agri et maria parent. 3. Panem et aquam 
natura desiderat. 4. Itali adriaticum mare ab Adria, Tus- 
corum colonia, vocant. 5. Pictas vestes jam Homerus coni- 
memorat. 6- Furius Camillus et oppidum civibus et cives 
oppido reddit. 7. Extremum oppidum Allobrogum pioxi- 
mumque finibus Helvetiorum est Geneva. 8. Xerxes Tbe- 
mistocli donat urbes Magnesiam et Lampsacum. 9. Ventus 
et unda silent et maris ira residit. 10. Alcibiadis consilio 
et auctoritate Athenienses Syracusanis bellum indicunt. 
11. Cervices in carcere franguntur indignissime civium 
romanorum. 12. Ferae domantur fame et verberibus. 13. In 
Italia bellum gerimus,in sede nostra velntur oratio. 14. Tan- 
quam ratis in mari immenso nostra vehitur oratio. 15.Aristides, 
Lysimachi films, Atheniensis, aequalis fere fuit Themistoelu 



73 

1. Sarene lialjine bivaju poimnjane vec" u Homeru. 2. Tergovci 
pro laze zemlje i mora. 3. Brodar poyferi nestalnomu raoru plav 
svoju. 4. Neprijateljein raste smionstvo raspom nasim. 5. V&trovi 
razgone oblake i dovode vedrinu. 6. Velik dio kraljevskik 
bro dovah biase plCn neprijateljah. 7, Datis i Artafernes biahu 
zap ovSdnici kraljeTskoga brodo'vja. 8. Sunce cesto potamne oblaci. 
$. Zemlja je okruzena neizm&rnim morem. iO. Gradjani vode cesto 
rato ve s gradjani. 11. Izvanredna biase pravicnost Aristidova. 
12. Grad biva obkoljivan novimi zidovi. d3. Velika biase povaga 
Milt iadova u Chcrsonezanah. 14. Obicavamo izkitit sobe slikami. 

§. 37. Pridavnici sa dva sversetka. 

1. Ars estlonga, vita breris. 2. Peloponnesus platani 
folio similis est. 3. Fugit irreparable tempus. 4. Benevo- 
lentiam civium blanditiis colligere turpe est. 5. Artes sunt 
innumerabiles ad vitam necessariae. 6. Supra lunam omnia 
sunt aeterna. 7. Mors honesta saepe vitam quoque turpem 
exornat. 8. Camelus naturale odium adversus equos gerit. 
$. Salutaris severitas vincit inanem clementiam. 10. For- 
tuna fortes adjuvat. 11. Non debes eonjungere dissimilia. 
12. Laus vera et humili saepe contingit viro, 13. Nihil 
mortalibus arduum est. 14. Themistoeles dux erat classis 
communis Graeeiae. 15. Impia sub dulci melle venena 
latent. 17. Poetae nobiles poetarum aequalium morte do- 
lere solent. 

1. Telo nase je smertno, a duh bezsmertan. 2. Sladko je 
i dicuo vojevat za domovinu. 3. Sinovi su otcem cesto neslicni. 
4. U Herodota, otca povestnice, bezbrojne su basne. 5. Podmese- 
cem je sve sinertno. 6. Volimo spasiteljnu strogost nego li tastu 
miloserdnost. 7. Vi vodite rat tezak i dugotrajan. 8. Odgojenje 
inekoputno slabi sve sile i duhaitela. 9. Hrabrim muzevom nedo- 
gadja se nikad sramotDa smert. 10. Ti nepozva nepovratljiva 
vremena. 11. Smertno tglo stan je bezsmeitna-duha. 12. VSkovita 
je narava nebeScana. 13. Tigar (voda) teceberzinomnevgrovanom. 
14 Gradjani bivaju vezani mnogimi skupnimi vezi. 

§. 38. Pridavnici jednoga sversetka. 

1. Gloria est consentiens laus bonorum. 2. Manlius 
perindulgens in patrem, acerbe severus in filium fuit. 
3. Saepe praesens malum alio malo adjuvatur. 4. Lucium 
Acilium patres nostri sapientem appellabant. 5. Brutus et 
Cassius, interfectores Caesaris , movent ingens bellum. 
6. Difficile est inertem movere. 7. Animus cernit praesentia, 
providet futura. 8. Recentia vulnera dolorem adhuc non 
movent. 9. Marcus Antonius invadit insulam Cretam cum 
ingenti fiducia. 10. Sapientis animus nunquam cupiditate 









74 



movetur. 11. Indulgentia patrum concordem civitatem 
tenet. 12. Multi ex mendicis evadunt repente divites *). 
13. Non divitibus contingunt gaudia solis. 14. Neque tur- 
pis mors forti viro accidit nee misera sapienti. 

1. Covek dobar i hrabar i mudar, nije nikad nesrecan, 
2. Rana nova jos .. boli necini. 3. Mnogi otci su popustljivi prema 
svojim sinovom. 4. Cesto bivaju zla sadasnja podpoma?ana inimi 
zli. 5. Sloznu hyalu dobrih zovemo slavom. 6. Mudrim ljudem 
nedogadja se nikad nesrecna smert. 7. Zivot mudraca sam je 
blazen 8. Bruto i Kasius, ubojice Caesara,biahu zacetnici golema 
rata. 9. Od bogatca postane cesto prosjak. 10- U velikih i nena- 
danih pogibeljih vidiino mnoge ne samo bez sveta, nego skoro 
i bez uma. 

§. 39. Produzenje. 

1. Nemo semper felix est. 2. Animi natura simplex 
est. 3. Non fidum est multiplex et tortuosum ingenium. 
4. Homines mendaces nemini placent. 5. Omnia recta et 
simplicia laudantur. 6. Saepe locus et tempus hominem 
timidum audacem **) reddit. 7. Imperator duplex stipen- 
dium militibus persolvit. 8. Dissipat Evius curas edaces. 
9. Nauta fragilem truci committit pelago ratem. 10. Vir 
bonus est simplicis veritatis amicus. 11. Sunt cervi lupo- 
rum praeda rapacium. 12. Mendaci homini ne verum quidem 
credere solemus. 13. Excitatur miles classico truci. 14. Falsis 
et mendacibus visis mentes mortalium saepe concitantur. 

1. Covek lazljiv nikoinu se nedopada. 2. Smioni brodari 
terce preko svakoga mora. 3. Europu i Libyu luci derpljivi val. 
4. Eviu se ugibaju glodjuce brige. 5. Srecnik neumije razlucit 
prijatelja lazljiva od prava. 6. Mesto i vreme cine cesto plas- 
ljive ljude smionimi. 7. Hvalimo sve sto je dobro i jednostruko. 
8. Lazljivim ljudern nebiva vgrovano ni ono sto je istina. 9. Jelen 
je plen derpljiva vuka. 10. Duh nesrecnih ljudih biva cesto nzne- 
miren grizucimi brigami. 11. Duh tvoj biva uznemiren snom 
laznim i lazljivim. 

§. 40. Produzenje. 

1. Paris regnum Priami vetus evertit. 2. Credere 
debemus veteribus et priscis viris. 3. Apud veteres Ger- 



*) 25. Glagolji postati, ostati, ciniti se i viditi se skla- 

daju se s dvostrukim nominativom. 
"*) 26. Gla^olji koji znace Siuiti, ufiiniti, napraviti, kao 
facere, eficere, reddere, skladaju se kao glagolji imenovanja. 



75 

nianos magna erat hospitalitas. 4. Par dignitas , dispar 
fortuna in Murena atque in Sulpicio erat. 5- Quam varia sunt 
genera bestiarum vel cicurum vel ferarum ! 6. Pares 
cum paribus facillime congregantur. 7. Discoloribus signis 
sententiae juratorum hominum notantur 8. Segesta est op- 
pidum pervetus in Sicilia. 

1. Vojnioi se biahu zaboravili stare hrabrosti i pobede. 
2. Covek posten sStja se piimljeDa dobricinstva. 3. Nejednaki su 
vasi obicaji, nejednake teznje. 4. Zemlja proizvodi mnogu i raz- 
licitu zivinu, sto pitorou, sto divju. 5, Paun biva nakitjen perjem 
sarenini. 6. Velika biase gostoljubnost starinskih Germanah. 

§. 41. Pridavniei na er, ris, re. 

1. Acer sui numinis vindex erat Apollo. 2. Aerhumi- 
dus est parum saluber. 3. Celebris quondam urbs et co- 
pi osa erat Antiochia. 4. Oraculum Apollinis celebre et cla- 
rum erat. 5. Nihil est tarn volucre quam maledictum. 
6. Solvitur acris hiems grata vice veris et Favonii. 7. Videtis 
Catilinam alacrem atque laetum. 8. Acre et magnum bellum 
gerit Pompejus. 9, Clarae erant Scipionum pedestres nava- 
lesque pugnae. 10. Populus romanus aures hebetes, oculos, 
acres et acutos habet. 

1. Leonida biase zestok branitelj domovine= % Germania 
biase negda sumovita i mocvarna. 3. Beguca strela nebiva pozva- 
na natrag. 4. Usi puka rimskoga tupe 3U, a oci zive i ostre. 
5. Mocvarna mesta malo su zdrava, 6. OpomeDa vojevode neu- 
stavlja berzoga bega vojnikah. 7. Delfi biahu sSdiste glasovitoga 
i slavnoga prorocista Apollonova. 8. Vi vodite zestoke i velike 
ratove. 9. Devica Klelia bude obdarena od puka rimskoga kipom 
konjickira. 



Deklinacija cetv^rta. 

§. 42. Muzka. 

1. Assiduus usus et ingenium et artem saepe vincit. 
2. Omnium bellorum exitus sunt incerti. 3. Libidinosi, fa- 
cinorosi, avari verae laudis gustum non habent. 4. Mors 
propter incertos casus quotidie imminet. 5. Pompejo et 
senatui pacis auctor fuit Cicero. 6. Bene habet civitas, quum 
cives magistratibus, magistratus legibus parent. 7. Sen- 
suum judicia clara et certa sunt. 8. Spectatis Ciceronis 
meritis populus romanus honorem consulatus concedit. 9. Pas- 



76 

sibus ambiguis fortuna volubilis errat. 10. Heu, quam dif- 
ficile est crimen non prodere vultu ! 11. Aestus maris lunae 
motibus gubernantur. 12. Sidera ab ortu ad occasum corn- 
meant. 13. In senectute hebescunt sensus, visus et auditus 
debilitatur. 14. Imperium populorum est penes reges et 
magistratus. 15. Alexander leni ac parabili cultu corporis 
erat coutentus. 

1. Cudnovata su micanja svih zvezdah. 2. Mnogi ljudi slu- 
saju zakone rad straha. 3. Njive nedouose vazda ploda. 4. Puk 
mora bit pokoran poglavarstvu, poglavarstvo zakonom. 5. Kon- 
zuli riinski biahu u ratu verhovni zapovednici vojskah. 6. Narava 
je zadovoljna malenom negom. 7. Mnoga zivina obdarena bivaju 
jako ostrimi cuti. 8. Senat rimski biase v£rhovno poglavarstvo. 
9. Zivot ljudih izverzen je nestalnim slucajevorn. 10. Svoj kolikoj 
vojsoi Persianah predpostavljeni biahu Datis i Artafernes 11. Velika 
biase u starih pukah uglednost poglavarstvah. 12. Neprestanim 
vezbanjem biva nadkriljena cesto i umeca i talent. 13. Radost 
je cutom nasim iigodna. 

§. 43. Srednja. 

1. Cervi cornua sua quotannis amittunt. 2. Dente lu- 
pus, cornu taurus petit. 3. Vulpes conjectat crassitudinem 
gelus. 4. Rura gelu claudit hiems. 5. Tonitru tremiscunt 
ardua terrae. 6. Tellus premitur genu nostro. 7. Cur 
affinem tuam, meam fUiam, superbis verbis a genibus tuis 
repellis ? 8. Varia victoria pugnatur : dextra utrimque 
cornua vincunt. 

1. Bikovi bivaju oboruzani rogovi. 2. Zubi su oruzje vuka, 
rogovi bika, 3. Munje, ne gromovi, ude Ijudem. 4. Zemlja lezi u 
visoku mrazu. 5. Zemlja biva pritiskivana nasimi koleni. 6. Desno 
krilo vojske neprijateljske dobiva, docim levo biva pobedjeno od 
nasih. 7. Boj se pocima s desnoga krila. 8. Znaci bivaju davani 
o boju rogovi i trubljami. 

Deklinacija peta, 

§. 44. Zenska i muzka. 

1. Concordia res firrna est, discordiii imbecillis 2. Nulla 
lassitudo impedire fidem debet. 3. Concordia res parvae 
crescunt. 4. Feminae res domesticas exercent. 5. Reipubli- 
cae spes omnis erat in Cicerone. 6. Sapientia est reruni di- 
vinarum ac humanarum scientia. 7. Admirabili fide con- 
juncti erant Orestes et Pylades. 8. Omnibus in rebus teme- 
ritas ignoratio((iie vitiosa est. 9. frustra suscepti mei 






77 



labores ! o spes fallaces ! o eogitationes inanes meae ! 
10. Dies diem docet. 11. Hiems multos habet tristes et 
frigidos dies. 12. Sol cur sum inflectit turn ad septentriones, 
turn ad meridiem. 

1. Temelj pravice jest vSrnost, 2. Mnoga ufanja ljudih 
prevarna su. 3 Tezko je derzavu dobro vladati. 4. Mnogi ljudi 
nevide stvarih postavljenih pred oci. 5. Perikles biase predpostavljen 
derzavi Athenjanah. 6. Nesreci opr&cite krepost. 7. Slugu moga 
resi slava r&dke vernosti. 8. Pocetci svih stvarih maleni su. 
9. Neosetjaju hrabri muzevi u boju ranah. 10. Sreca moze najvec 
u svih stvarih covScanskib. 11. Cesto bivamo zasenjeni prevarnim 
ufanjem. 12. Duljina danah i nocih razlicna je. 13. Mnogi dani 
zime mutni su i studeni. 14. Krokodil boravi obdan na kopnu, a 
obnoc u vodi. 15. Razlog je gospodar stvarih cov&canskih. 



OdsSk tretji. 

Prispodabljanje pridaynikah. 

§. 45. Prispodabljanje pravilno. 

1. Ciceroni ne frater quidem carior erat quam At- 
ticus. 2. Morbi perniciosiores sunt animi quam corporis. 
3. Patriae jura sunt sanctiora quam amicitiae. 4. Patria 
erat Ciceroni carissima. 5. Altissimi Europae montes in 
Helvetia inveniuntur. 6. Austri saepe validissimas arbores 
eradicant. 7. Multae aves ante hiemem in calidiores regio- 
nes avolant. 8. Usus litterarum est antiquissimus *). 9. Cro- 
codilus pelle durissima contra omnes ictus munitur. 10. Se- 
nectus corpus facit infirmius. 

1. Najvrucja okolina nije najugodnija. 2. Cicero biase naj- 
recitiji govornikah rimskih. 3. Najjace dervje izkorenjeno biva 
cesto jugom. 4. Prava domovine najsvetija su. 5. Ciceronu nebiase 
nista milije nego domovina. 6. U nijednoj zemlji u Europi nisu 
berda visja nego u Helvecii. 7. Bolest duse stetnija je nego li 
t£la. 8. Lastavice lete pred zimu u vrucje kraje. 9. Pecine biahu 
kuce najstarijim ljudem. 10. U nijednoj zemlji Europe nenalazimo 
visjih berdah nego u Helvecii. 11. Nekoja zivina bivaju cuvana 
od svih udaracah jako debelimi kozami. 

§. 46. Produzenje. 

1. Pax est optabilior quam bellum. 2. Nihil est ama- 
bilius quam homo probus et modestus. 3. Aurum est gra- 

*) 27. Latinski superlativ izrazuje se cesto u hervatskom sa pre, 
pra, jako, veoma, predpostavivsi ih pozitivu. 



78 

vius quam plumbum. 4. Apud Helvetios longe *) probis- 
simus erat Orgetorix. 5. Etiam fertilissimi agri non semper 
fructus procreant. 6. Ignoratio futurorum malorum utilior 
est quam scientia. 7. Themistocles de servis suis fidelissi- 
mum ad Xerxem mittit. 8. Canes indici grandiores sunt 
quam ceteri. 9. Aurum gravius est quam argentum. 
10. Interdum ferarum animos mitiores invenimus quam 
hominum. 

i. Covek razborit ljubezniviji je nego nerazborit. 2. Olovo 
je lakse nego zlato. 3. Belgiani biahu hrabriji nego ostali stanov- 
nici Gallic 4. I najplodnija njiva nenosi vazda ploda. 5. Zelezo 
je najkoristniji metal. 6. Mnogim je siromastvo najtezji teret. 
7. Mucanje je cesto jako koristno. 8. Mucanje je jako cesto korist- 
nije nego recitost, berbljavost pak vazda jako pogubna. 9* Nista 
nije ljubeznivije nego krepost. 10* Srebro je lakse nego zlato. 

§. 47. Produzenje. 

1. Nihil est velocius quam animus. 2. Velocissimum 
omnium animalium est delphinus. 3. Animalia utilissima 
sunt etiam frequentissima. 4. Excellentissimi reges Persarum 
erant Cyrus et Darius, Hystaspis Alius. 5. Nullum malum 
est vebementius et importunius quam invidia. 6. Mors 
hominis florentissimi, SextiRoscii, erat crudelissima. 7.Fabius 
in armis non fuit praestantior quam in toga. 8. Victoria 
saepe reddit hominem ferociorem impotentioremque. 9. Cicero 
latinam linguam non modo non inopem **), sed locuple- 
tiorem etiam quam graecam existimat. 

1. Duh je najhitriji. 2. Nijedno zivince nije berzje nego 
dupin (pliskavica). 3. Koristnija zivina jesu i broJDija. 4. Naj- 
uznositiji kralj Persianah biase Cyr. 5. Zavist je najzestje zlo. 
6. Ubogi su cesto sretniji nego bogati. 7. Pobede cine ljude cesto 
divljimi i bezmocnijimi. 8. Cyr i Darius, sin Histaspov, biahn 
uznositiji nego ostali kralji Persianah. 9. Bogatstva cine ljude 
cesto nesretnijimi. 10. Premnogi derze gercki jezik bogatijim 
nego latinski. 11. Mnogi su u togi verstnjji nego u oruzju. 

§. 48. Superlativ na errimusi iUimus. 

1. Pavo pulcbrior est quam ceterae aves, sed non 
utilior. 2. Cicero erat acerrimus propugnator communis 



*) 28. Longe, kad stoji sa superlativom, izrazuje se u hervatskom 

rScju d a 1 e k o. 
**) 29. Glagolji, koji znace derXati za sto, smatrati, scSniti, 

ofiitovati, kao habere, dncere, existimare, jvdicare itd. skladaju 









79 

libertatis. 3. Nomen Hannibalis apud Romanos jam ante 
Sagunti excidium celeberrimum erat. 4. Orpheus, Musaeus, 
Hesiodus et Homerus erant poetae veterrimi. 5. Nihil nisi 
divitias cupere, et stultum et miserrimum est. 6. Facilius 
est apta dissolvere quam dissipata connectere. 7. Somnus 
est simillimus morti. 8. Latro ferae est similior quam 
homini. 9. Eloquentia res est difficillima. 10. Saepe homi- 
nes ex humillimo loco ad amplissimos honores producuntur. 

1. Zeuxis biase malar jako glasovit. 2. Brut i Kasius biahu 
najzestji branioci rimske republike. 3. Njive dobro obradjene 
najplodnije su i najobilnije. 4. Podoba coveka najlSpsa je i nadi- 
lazi podobu svih zivinah. 5. Oifeja, Muzaeja, Hesioda i Homera 
derzimo najstarijimi pesnici. 6. Cuti mnogih zivinah jako su ostre. 
7. Nista nije obilnije i lepse nego njiva dobro obradjena. 8. Tezanje 
cini svaku njivu obilnijoin. 9. Smert je najslicnija snu. 10. Svaki 
pocetak je tezak, sverha najlaksa. 11. Cesto od najsnizenijih 
postaju najmozniji. 12. Najuboziji nisu vazda najnevol^niji. 



§. 49. Uzporedjivanje nepravilno. 

1. Optimus modus est. 2. Saepe major pars meliorem 
vincit. 3. Turpitudo pejor est quam dolor. 4. Maximum 
bonum est sana mens in sano corpore. 5. Ex malis eligere 
minima oportet. 6. Hibernia est minor quam Britannia. 
7. Multo majora sunt opera animi quam corporis. 8. Co- 
lumbae terrentur minimo stridore pennarum. 9. Turpis 
ruga mortis, quam omnis mors pejor est. 10. De minoribus 
rebus apud Germanos principes consultant, de majoribus 
omnes. 11. Optima disciplina exemplorum est; exemplis 
enim saepe pessimi corriguntur. 12. Plures sunt gradus 
societatis hominum. 13. Plurimae aves volant, plurimae 
quoque Didificant. 

14. Aurea nunc vere sunt saecula; plurimus auro 
Venit honos : auro conciliatur amor. 

1. Najbolji ljudi najslicniji su bogu. 2. Laskanje najgorje 
je zlo. 3. Najvece zivince zemaljsko slon je. 4. Nijedna pogreska 
nije veca i cestja nego nezahvalna duha. 5. Mnogi deize uboztvo 
i starost najvecim teretom. 6. Sramotno izbegnutje smerti scenimo 
gorjim nego svaku smert. 7. Izgledi su bolji nego propisi ; jerbo 
izgledi cesto najgorji biva popravljen. 8 Britania je veca nego 
Hibernia. 9. Premnogi ljudi neumiju zivit mudro. 10. Marljivost 
more u svih stvarih najvise. 



se u aktivu s dvostrukim akuzativom, au passivu s 
dvostrukim nominativom. 




80 



§. 50. Uzporedjivanje opisano. 

1. Superstitio est maxiine noxia. 2. Usus est magister 
maxime egregius. 3. Nullum spectaeulum est magis egre- 
gium quam cives Concordes. 4. Prudentissiini non semper 
maxime idonei sunt ad negotia. 5. Ager Romanorum initio 
erat maxime exiguus 6. Aequitas est justitiae maxime 
proprium. 7. Nervii maxime feri inter Belgas habentur. 

8. Cereris et Liberi fructus sunt maxime necessarii ad 
victum. 

1. Nista nije skodljivije nego praznoverstvo. 2. Nijedan uci- 
telj nije izverstniji nego vezbanje. 3. Glas je govorniku najpo- 
trebitiji. 4. Sloga gradjanah najizverstnije je pozoriste. 5. Najmudriji 
nije vazda najprikladniji za poslove. 6. Zahvalnost je duznost 
najpotrebitija. 7. Nijedni plodovi nisu tako potrebiti zivotu kao 
Cererini. 8. Nijedna stvar nije skodljivija nego praznoverstvo. 

9. Tezamo bezumorno njivu jako malenu. 10. Zavist gradjanah 
upropasti cesto najbolje muzeve i najverlije vojvode. 



§. 51. Genitiv pridavnikah na ius, 
d a t i v n a i. 

1. Solis candor illustrior estquam ullius ignis. 2. Tarn 
omnibus ignoscere crudelitas est quam nulli. 3. Invidus 
alterius macrescit rebus opimis. 4. Ardenna silva est totius 
Galliae maxima. 5. Homini soli avaritia et ambitio data est. 
6. Datum est Neptuno, alteri Jovis fratri, maritimum omne 
regnum. 7. Assiduus usus uni rei deditus et ingenium et 
artem saepe vincit. 8. Unius viri, Themistoclis, prudentia 
Graecia liberatur Europaeque Asia succumbit. 9. In Apulia 
obviam veniunt Hannibali consules Cajus Terentius et 
Paul us Aemilius. 9. Utriusque exercitus uno proelio fugat 
Hannibal et Paulum consulem occidit. 

1. Prava hvala pristoji samoj kreposti. 2. Oboje je pogreska, 
i svim verovat i nijednomu. 3. Ime drugoga konsnla, Tarquinija 
Eollatina, derzavi onrazeno biase 4. Sramotno je, drugo misliti, 
drugo govoriti. 5. Jednomu coveku,Themistoklu, zahvaljuje Gercka 
svoju slobodu. 6. Datis i Artafernes biahu predpostavljeni svoj 
vojsci Persianah. 7. Suncu je sjajnost veca nego ikojemu ognju. 
8. Cesto yojska biva spasena hrabrostju jedinoga covSka. 9. Kad 
citas dogodjaje puka rimskoga, ucis se cine ne jednoga puka, 
nego svega covecanskoga pokolenja. 



81 



OdsSk cetverti. 

Sklanjanje zaimenah. 

§. 52. Zaimena osobna. 

1. Mens me moeror quotidianus lacerat. 2. Saepe nos 
fallit vitium specie virtutis et umbra. 3. Vos offendit no- 
ster minime nobis injucundus labor. 4. Multa sunt civibus 
inter se communia, fana, jura, leges, judicia. 5. Si tu *) 
et Tullia valetis **), ego et Cicero valemus. 6. Tarn mihi 
mea vita quam tua tibi cara est. 7. Imperare sibi maxi- 
mum est imperium. 8. Omnia mea mecum porto, dicit 
Bias. 9. Animus rector dominusque nostri est. 10. Saepe 
animus a se dissidet^ secumque discordat. 11. Quamdiu 
animus in nobis remanet, tamdiu sensus et vita remanet. 
12. Patria communis est omnium nostrum parens. 

1. Mi citamo, vi pisete, ostali malaju. 2. Nemozemo po sebi 
ucinit svega. 3. Tebe vredja moj nimalo meni neugodni posd. 
4. Krepost je po sebi vrgdna hvale. 5. Uznemiruje me dugotrajna 
i tverdokorna bolest prijatelja. 6. Sve krSposti medju sobom 
savez imadu. 7. Sebi nikad, drugim cesto oprostiti moras. 8. Ne 
sebi, nego drugim dopadat se morate. 9. Prijatelj zove mene i 
malo njih sa ranom k sebi. 10. Mnogi traze sebi medju tudjani 
bogatstva. 11. Nam je zivot nas tako drag kao vam vas. 12. Mudrac 
sve svoje sa sobom nosi. 13. Vam je domovina s nami skupna. 
14. Mi se veselirao s vami o povratku otca. 15. Nista mi medju 
zidovi mojimi sigurno nije. 

§. 53. Zaimena p o k a z n a. Hie i tile. 

1. Omnia mala habent radices suas: has***) evellere 
debetis. 2. Virtus et doctrina praeclara -j-) est: hanc omnes 



*) 30- Zaimena podmetna ego, tu, ?ios, vos metju se izrkkom samo 
onda, kad se na njih nalazi glas govora; drugda se vazda 
izostavljaju. 
**) 31. Ako ima vise subjektah raznih osobah, predikat se sla2e s 
pervom ; ako neima perve s drugom ; a kad ni ove neima, s 
tretjom. 
***) 32. Zaime pokazno mora se s onom rScju, na koju se odnosi, 
skladat uspolu i broju, apadez nevisi od te r§5i nego od 
naravi one izreke, u kojoj je takovo zaime. 
f ) 33. Kad u jednoj izreci ima vi§e podmetah jednobroja, oznafiuju6ih 
stvari, tad predikat more stojat ili u jedno broju ili u 
PrimSri za prfevodjenje. Q 




82 

cupiunt, illam saepe contemnunt. 3. Ad mare hyrcanum 
sunt Scytharum populi ; Persae illos Sacas appellant. 

4. Omitto Graeciam atque illas omnium doctrinarum in- 
ventrices Athenas. 5. Si summa potestas penes unum est, 
hunc regem dicimus et talem civitatis statum regnum. 

6. Huic puero major diligentiae laus conceditur quam illi. 

7. Catulus non antiquo illo more sed hoc nostro erat eru- 
ditus. 8. Tempora mutantur et nos mutamur in illis. 9. Ne 
Socratem qnidem Catoni anteponere debes : hujus enim 
facta, illi as dicta laudantur. 10. Melior tutiorque est certa 
pax quam sperata victoria : haec in tua, ilia in deorum 
manu est. 

1. Svako zlo ima svoj koren : ovaj izcupati moras. 2. Gla- 
sovita biase negda Atena, ona iznasastnica svih naukah. 3. Cicero 
i Demosten biahu glasoviti govornici ; ovaj Gerk biase, onaj 
Rimljanin. 4. Poznata je ona rec Bie : sve svoje sa sobom cosim. 

5. Decakom ovim podeljujemo vecu marljivosti hvalu nego onim. 

6. Mnogi pesnici gercki glasoviti su, ali najveci od svih ovih 
jest Homer. 7. Delo je koristnije nego lenost: onim biva jaceno 
telo, ovom slabljeno. 8. Izkorenite zavist i pohlepnost ; jer ove 
su korenje mnogih zalah. 9. Krepost i nauk izverstan je : ovaj 
biva od mnogih zudjen, ona cesto prezirana. 

§. 54. Produzenje. 7s i idem. 

1. Deum agnoscimus ex operibus ejus. 2. Virtus ea- 
dem in homine ac deo est. 3. Magna vis est in virtutibus ; 
eas excita, si forte dormiunt. 4. Academici et Peripatetici 
quondam iidem erant. 5. Vir sapiens non turn hoc turn 
illud, sed idem semper dicere solet. 6. Cicero et Marius in 
eadem civitate nati sunt. 7. Maxima pars hominum morbo 
jactatur eodem. 8. Manlius perindulgens in patrem, idem 
acerbe severus in filium fuit. 9. Samnites a Papirio consule 
vincuntur et magnus eorum numerus sub jugum mittitur. 
10. Augustus Octavianus et ante eum Caesar sub dicta- 
turae nomine atque honore regnaverunt. 

1. Neprijatelji priblizuju se gradu i obkoljuju ga obsadom. 
2- Ako jesu bogovi, providnostju njih biva vladan vas svgt. 
3. Gradjani iste derzave istim zakonom i poglavarstvom pokoravat 
se obicavaju; osim toga ista su im prava, isti sudovi. 4. istih 
stvarih neobicavamo sudit vazda isto. 5. Najhrabriji izmedju svih 



vi§ebroju. A kad podmeti ti znamenuju osobe, tad predikat 
mora vazda stojat u v i s e b r o j u. 



83 

Gallah Belgian} su, s toga sto tergovci k Djim rgdko dolaze 1 
Germani s njimi malne u svagdanjih bojevih se biju. 

§. 55. Produzenje. Iste i ipse. 

1. Fortes adjuvat ipse deus. 2. Gratia malorum tarn 
infida est quam ipsi. 3. Saepe ipsa sibi obstat magnitude 
4. Veteres leges aut ipsae sua vetustate consenescunt, aut 
novis legibus tolluntur. 5. Furor iste tuus nos adhuc eludit. 

6. Cur tu in isto loco sedes? 7. Ita ex ista vita discedo, 
tanquam ex hospitio. 8. Se ipsos omnes diligunt. 9. Gratius 
ex ipso fonte bibuntur aquae. 10. Omne animal se ipsum 
diligit. 11. Ista vestra auctoritas est maxima. 12. Jam 
ne istius quidem rei culpam sustineo. 13. Unde ad istas 
opiniones vester ille princeps venit ? 14. Cnejum Pompejum 
omnibus, Lentulum mihi ipsi antepono ? 

i. Covek samoga sebe ljubi. 2. Nebojimo se te tvoje bes- 
noce. 3. Milost zla coveka tako je nepouzdana kao isti. 4. Ovaj 
zivot nas jest kao nociste. 5. Sva zivina ljube same sebe. 6. Neveruj 
tomu lazljivomu coveku. 7. Odakle dolazis na to mnenje? 8. Negiba 
nas ta vasa velika uglednost. 9 Milije biva pita voda iz samoga 
vrela. 10- Jos bivamo gerdjeni torn tvojom besnocom. 

§. 56. Zaimena upitna. 

1. Quis non cum voluptate videt puerum bene mora- 
tum? 2. Quern liberum dicis ? 3. Quod metallum est 
utilissimum? 4. Quod malum gravius est bello ? 5. qui 
tuarum, corve, pennarum est nitor ! 6. Quas habitas terras ? 

7. Quo moerore affligitur animus tuus? 8. Quid ago? Cur 
me excrucio ? cur me macero ? 9. Qui status, quod discri- 
men, quae fuit in republica tempestas? 10. Quid difficile 
est? — Se ipsum noscere. — Quid facillimum? — Alte- 
ram admonere. — 11. Quid est optabilius quam sapientia ? 
quid homini melius ? Sapientia autom est rerum divinarum 
et humanarum scientia. 

1. Tko neljubi dobrovladnih decakah ? 2. Sto je ljubeznivije 
nego verli i razborit covek ? 3. Sto velis o ludosti ovoga cov§ka ? 
4. U kojoj zemlji stanujete ? 5 Koji rat vodite ? 6. Koji jad 
ubija ti serce? 7. Koje zlo derzis za najtezje? 8. Kojim ratom 
biva dermana derzava? 9. U kojoj zivemo derzavi ? 10. Kojimi 
burami biva kolebana derzava? 1J. Komu skodi lazljiv covek 
vise nego sebi? 12. Koga necine pozorna pogibelji tudje? 13. Sto 
je tezje nego poznat sama sebe? 14. Cija ratna dika veca biase 
nego Hannibalova? 

6* 






84 



§. 57. Zaimena odnosna. 



1. Dens est qui omnem hunc mundum regit. 2. Soli 
divites sunt ii, qui virtute praediti sunt. 3. Non terret 
sapientem mors, quae propter incertos casus quotidie 
imminet. 4. Crassus est aer, qui est terrae proximus. 
5. Admirabiles motus sunt omnium Stella rum, imprimis 
harum, quae *) errantes vocantur. 6. Flumen est Arar, 
quod per fines Aeduorum et Sequanorum in Rhodanum 
influit incredibili lenitate. 7. In praestantibus rebus magna 
sunt ea, quae sunt optimis proxima. 8. Felix, quern red- 
dunt aliena pericula cautum! 9. Eloquentia non modo eos 
ornat, penes quos est, sed etiam universam rem publicam. 
10. Firmamentum stabilitatis constantiaeque ejus, quam in 
amieitia quaerimus, fides est. 11. Homines non requirunt 
rationes earum rerum, quas semper vident. 12. Qui sibi 
id detrahit, quod alteri donat, is liberalis est. 13. Panae- 
tius est is, qui id solum bonum judicat, quod lionestum 
est. 14. Judices, qui ex lege judicatis, legibus obtemperare 
debetis. 

1. Sam je bogat onaj, koi je obdaren krepostju. 2. Samo 
je ono dobro, sto je posteno. 3. Nisu sve njive plodne, koje se 
tezaju. 4. Zvezde, koje se micu, zvane bivaju planete. 5. Arar i Izara 
reke su, koje teku u Rodan. 6. Recitost krasi ne onoga samo, u 
koga je, nego i svu derzavu. 7. Ono prijateljstvo najugodnije je, 
koje veze slicnost znacaja. 8. Koji sebi odkidaju, sto drugim dari- 
vaju, podatni su.9. Srecni su oni, koje cini tudja pogibelj pozornimi. 
10. Pogubni su ratovi, koje vodite. 11. Divna su micaDJa svih 
zvezdah, navlastito onih, koje pomicnimi zovemo. 

§. 58. Produzenje. Quisquis i quicunque. 

1. Male vivit, quisquis non vivit honeste 2. Quaeeun- 
que opinio veritati repugnat, falsa est. 3. Quidquid enun- 
ciatur, aut verum est, aut falsum. 4. Omnia, quaecunque 
agimus, multis casibus subjecta sunt. 5. Bonos viros aut 
eos, quicunque dicuntur boni, diligo. 6. Quidquid est in 
amieitia, id est verum et voluntarium. 7. Quascunque 
controversias inter se milites habent, ad Caesarem in 



*; 34. I zaime odnosno mora se s reeju na koju se oduosi, skla- 
dat vazda u spolu i broju, a pade2 mu se ravna po naravi 
izreke odnosne. 






85 

judicium veniunt. 8. Homines, quo *) plura habent, eo 
ampliora cupnint. 9. Eo crassior aer est, quo terris propior. 
10. Eo minor est arcus, quo altior est soL 11. Tanto 
brevius omne tempus , quanto felicius est. 12. Quanto 
majus proelium fuit, tanto clarior victoria Cononis. 

1. Zlo zivu, koji god nezivu posteno. 2. Koja god se mnjenja 
istini protive, lazna su. 3. Stogod izustimo, ill je ittino, ili lazno. 
4. Sve, stogod biva od ljudih radjeno, mnogim sluCajevom pod- 
verzeno je. 5. Dobre ljude, ili ove, koji god bivaju zvani dobri, 
ljubiti obicavamo. 6- Koje god razpre nastanu medju vojnici, pred 
Caesara u sud dodju. 7. Cim covek vise iraa, tim vise zej&ti 
obioava 8. Cim veci su bojevi, tim sjajnije su pobSde. 9. Cim 
su zivina koristnija, tim su brojnija. 10. Koliko je covek bolji, 
toliko je razboritiji. 



§. 59. Zaimena neo'predeljena. 

1. Quo quis est melior, eo est modestior. 2. Non est 
culpa tua, si te aliqui laudant. 3. Deligitur aliquis ple- 
rumque dux. 4. Vultus sermo quidam tacitus mentis est. 
5. Tempus est pars quaedam aeternitatis. 6. Graecia 
parvum quendam locum Europae tenet. 7. Nemo virmag- 
nus sine aliquo afflatu divino unquam fuit. 8. Corpus 
est quasi vas aut aliquod animi receptaculum. 9. Sunt 
quidam homines non re, sed nomine. 10. Nuda fere Al- 
pium cacumina sunt, et si quid est pabuli, obruunt nives. 
11. Quaedam terrae partes sunt incultae, quod aut frigore 
rigent aut uruntur calore. 

1. Velikim muzevom pripisujemo bozansko neko nadahnutje. 

2. Pravom zoves lice govorom nekim muklira dusah. 3. Delo je 
nSkakova obava ili uma ili tela. 4. Nekoje dele zemlje netezane 
vidimo, jer ili merznu zimom, ili pak bivaju izgarane vrucinom. 

5. Yidimo nekoje ljude, koji su to ne stvarju, nego iinenom samo. 

6. Cim je tko mudriji, tim je razboritiji. 7. Neki narodi zivu 
ribami i jajeti pticjimi. 8. Cim je tko podhibniji i lukaviji, tim je 
veca pogibelj merznje i sumnje. 

§. 60. Produzenje. 

1. Tyrannus neque diligit quemquam, nee ipse ab 
ullo diligitur. 2. Cuivis dolori remedium est patientia. 

3. Minime sibi quisque notus est. 4. Praesentem monstrat 
quaelibet herba deum. 5. Quilibet fortunae suae faber. 



*) 35. Quo-eo, quanto-tanto, kad stoje s koraparativom, prevode se 
na hervatski sa cim-tim, koliko-toliko. 






86 

6. Justitia est, quae simm cuique distribuit. 7. Longius 
aut propius mors sua quemque manet. 8. Ponite ante 
oculos unumquemque regum. 

1. Svaku zalost ublazi uzterpljivost. 2. Sam sebe svaki 
ljubi. 3. Svakoga ceka svoja smert 4. Svakomu svoju srecu cine 
obicaji. 5. Metjemo pred oci izgled svakoga od prijasnjih kraljah. 

6. Samosilnik niti je prijatelj komu, niti biva od ikoga ljubljen. 

7. Svakoga veseli svoje kucanstvo. 8. Pravicnim Onega zovemo, 
koji daje svakomu svoje. 9. Duznost je svakoga coveka, sebi 
nikad, a drugim cesto oprostiti. 

d s §k peti. 

brojnicih. 

§. 61. Brojniei glavni. 

1. Massilia ex tribus oppidi partibus mari alluitur. 

2. Collis radices duo duabus ex partibus flumina subluunt. 

3. Erant apud Romanos trigemini Horatii, tres apud Alba- 
nos Curiatii. 4. Ex omnibus saeculis vix tria aut quatuor 
nominantur paria amicorum. 5. Tbales sapientissimus inter 
septem fuit. 6. Elepbas altus est duodecim pedes *) vel 
quatuordecim. 7. Quaedam bestiolae unum tantum diem 
vivunt. 8. Hannibal Italiam per annos sedecim variis cla- 
dibus fatigavit. 9. Duodequadraginta annos tyrannus Sy- 
racusanorum fuit Dionysius. 10. Milites aggerem latum 
pedes trecentos, altum pedes octoginta exstruunt. 11. Sa- 
guntus civitas longe opulentissima fuit Hispaniae ; sita 
passus, mille ferme a mari. 

1. Led je vec debeo cetiri persta. 2. Pet ili sedam urah na 
dan spavati dosta je. 3. Podnozje berdasca biva plakano dvimi 
potoci. 4. Dva jako uzmozna grada, Kartagena i Numancia, biahu 
plgn Scipionov. 5. Godiste se u dyanaest mesecib deli. 6. Voj- 
voda potegne obrov dubok nogah pet, sirok nogah petnaest, a 
dugacak nogah sto. 7. Zidine Babylona biahu visoke nogah dvesta, 
siroke pedeset. 8. Vojvoda poslje pred vojskom putem precim 
tisucu konjikah. 9. Volsci vodjahu rat s Rimljani godinah sedam- 
deset. 10. Konsul Lutacius Katull odveze u Siciliu tri stotine 
brodovah ; Afrikanci usuprot oboruzaju ih cetiri stotine. 

§. 62. Brojniei redni. 

1. Deligere parentes prima naturae lex est. 2. Hel- 
vetii in tertium annum profectionem lege confirmant. 



*) 36. Samostavnik, dolazeci s glavninii brojniei, po^am od 5 stoji 
u hervatskom jeziku, u genitivu plural u. 






87 

3. Quinto *) quoque anno tota Sicilia censetur. 4. L. Quinc- 
tius Cincinnatus sexto decimo die dictaruram deponit. 
5. Tricesimo quoque die triginta talenta attica Pompejo 
solvuntur. 6. Olympiade centesima quarta decima Lysippus 
fuit et cum eo Alexander Magnus. 7. Mithridates, qui uno 
die tot cives romanos trucidavit, annum jam tertium et 
vicesimum regnat. 8. Roma condita est Olympiadis sextae 
anno tertio : post Trojae excidium quadringentesimo trice- 
simo secundo. 9. Anno trecentesimo decimo quinto ab Urbe 
condita Fidenates contra Eomanos rebellaverunt. 10, Anno 
trecentesimo et altero ab Urbe condita imperium consulare 
cessavit. 1 1 . Tertium bellum contra Carthaginem suscipitur 
sexcentesimo et altero anno ab Urbe condita, anno quin- 
quagesimo primo post secundum punicum bellum peractum. 

1. Romul biase pervi kralj grada Rima. 2. Pervi konsuli 
Rimljanah biahu Junius Brutus i Tarquinius Kollatinus. 3. Iz- 
verstni biahu zakoni Nume Pompilija, drugoga rimskoga kralja. 

4. Sedmi i poslednji kraljah riraskih biase Tarquinius Oholi. 

5. Gerci osvojise Troju godine desete prevarom. 6. Godine dva- 
deset i tretje rata punskoga bude predan Katullu rat suprot 
Afrikancem. 7. Nakon smerti Kodra, sedamnaestoga kralja, ukinuse 
Atenjani cast kraljevsku, a izabrase arhonte, od prilike godine sto 
i sesnaeste nakon raspa Troje. 8. Boj pod Heroneora, u kojem 
Filipp, kralj Macedonie , nadvlada Gercku , bi godine tretje, 
olimpiade sto i desete. 9. Godine pet sto i ceterdesete od sa- 
gradjena Grada bivaju Lucius Aemilius Paulus i Publius Teren- 
cius Varro poslani suprot Hannibalu i podju za Fabijem. 

§.63. Brojnici delni. 

1. Hominis digiti articulos babent ternos, pollex bi- 
nos. 2. Copiae nostrae unis castris tenentur, hostiles vero 
binis. 3. Graeciae civitates 7 dum imperare singulae cupiunt, 
imperium omnes perdunt. 4. Post Komuli mortem Romae 
per quinos dies senatores imperaverunt. 5. Agri vejentani 
septena jugera plebi dividuntur. 6. Caesar et Ariovistus 
praeter se denos ad colloquium adducunt. 7. Tribuni mili- 
tum seni deni i quatuor legiones a populo creabantur. 
8. Babylon munita erat muris ducenos pedes altis, quin- 
quagenos latis. 9. Mausoli sepulcrum patet ab austro et 
septemtrione sexagenos ternos pedes. 10. Legavit Augustus, 
praetorianis militibus singula millia nummorum, cohortibus 
urbanis quingenos, legionariis trecenos nummos. 



*) 37. Vrgme, na pitanje kada, stoji u ablativu; u hervatskom u 
genitivu. 



. 



88 

1. Vucica obicava okotiti po pet mladih. 2 Biahu podeljene 
puku po cetiri rali rtjive. 3. Vojvoda vodi po tri legie svaku u 
tri zimovista. 4. Vojvoda plati vojnikom po petnaest sesterciah. 
5. Satnici zapovedaju po sto vojnikah. 6. Vojnikom bivaju pode- 
Ijena po cetiri uborka zita i po dvadeset sesterciah. 7 Atenjani 
izabirahu arhonte na svakih deset godinah, a poslije na s^aku 
godinu 8. Zidine Babylona biahu visoke po dvesta nogah , tor- 
cjevi po deset nogah visji nego zid. 

§. 74. Prislovi. 

1. Ager non semel aratur, sed novatur et iteratur. 
2. Vix ter in anno nuntium andimus. 3.Taedetme eadem 
audire millies. 4. Aestus maris bis affluunt bisque re- 
meant quotidie. 5 Bis Jani templum postNumae regnum 
clausum erat : semel post punicum primum perfectum bel- 
lum, iterum post bellum adriaticum. 6. Dacia decies cen- 
tena millia passuum in circuitu tenet. 7. Omnis insula 
Britannia est in circuitu vicies centum millia passuum. 
8. Omnis Gallia, quae saltu Pyrenaeo Alpibusque et 
monte Gebenna fliiminibusque Rheno et Rliodnno continetur, 
patet circumitu ad bis et tricies centum millia passuum. 

1. Dvakrat da, tko berzo da. 2. Njiva nebiva na godinu ora- 
na jednom, nego tri ili cetiri puta. 3. Marius, pobeditelj Jugurte 
i Germanah, bio je konzul sedam putah. 4 Jedva pet putah na 
godinu cujemo glas. 5. Koga nemerzi jednu i istu stvar cuti ti- 
sucu putah ? 6- Aedili podele puku dvadeset putah sto tisucah 
uborakah psenice. 7. Od zemlje do meseca iraa dvadeset putah 
sto tisucah stadiah. 8. Zemlja nasa prostire se najdalje od iztoka 
na zapad, to jest od Indie do stnpovah Herkula, osamdeset ipet 
putah sto tisucah korakah. 



Odsek sesti. 

Sprega glagolja pomoenoga i glagoljah, od njega 
sastayljenih. 

I. Indikativ. 

§. 65. Vremena praesens i perfekt. 

1. Proximus sum egomet mini. 2. Pulvis et umbra 
sumus. 3. Oro te; quis tu es ? 4. Satis tuti estis, si deus 
vobiscum est. 5. Ego miserior sum quam tu, qui es miser- 
rimus. 6. Equidem non fui securus. 7. Magna fuit quon- 



89 

dam capitis cani reverentia. 8. Pompejo litterae tuae per- 
jucundae fuerunt. 9. Ego atque tu omne illud tempus 
una fuiuius. 10. Vos conjunctissimi fuistis meeum et sen- 
tentia et voluntate. 11. Tarn tibi sum supplex quam tu 
mihi saepe. 

12. Tres sumus imbelles numero : sine viribus uxor, 
Laertesque senex, Telemachusque puer. 

1. Singuvan si, ako je bog s tobom. 2. Tebi smo ljubavjn 
najblizji. 3- Ja sam, sto se raene tice. zadovoljan s udesom svo- 
jim. 4. Mi smo nesrecniji nego vi, koji ste jako nesrecni. 5- Tcge 
tvoje uzrok ja bijah. 6. Niste oni, koji biste kao decacii mladici. 
7. Bisrao vazda zadavoljni s udesom svojim. 8. Ti si bio cesto s 
nami. 9. Hannibal je bio najglasovitiji vojvoda Kartazanah. 

§. 66. Vremena imperfekt i plusquamperfekt. 

1. Eram cum Stoico Diodoro. 2. Tu dominus , tu 
mihi frater eras. 3. Vos bene cauti eratis. 4. Captivi 
militum praeda fuerant. 5. Cato major diutissime senex 
fuerat. 6. Et ego fueram pars magna patriae meae. 7. Vos 
pacis semper fueratis auctores. 8. Tarn estis bostes iner- 
tes, quam mali bospites eratis. 9. Cum pauper eras, 
nulla nisi Oenone pauperis uxor erat. 

1. Biasmo sa stoikom Diodorom. 2. Kad ubog biah, nitko 
nego ti tibogoga prijateij biase. 3. Vi mi prijatelji , vi bratja 
biaste. 4. Ti.ko si trom neprijatelj , kakono zao gostoprimao 
(kuce-gazda) bias>. 5. Negda biahu venci cast bogovah. 6. Mi 
biasmo bili vazda svetnici mira. 7. Vas grad biase bio plen do- 
bitnikab 8. I ti biase bio velik dio domovine tvoje. 9. Aenea i 
Antenor biahu bili vazda svgtnici mira. 

§. 67. Vremena futurum i fnturum exactum. 

1 . Profecto tunc beati erlmus, quum nullas habebimus 
cupiditates. 2. Tua sum ; conjux semper Ulixis ero 3. Do- 
nee felix eris, multi tibi erunt amici. 4. Pergratum mihi 
erit, si in hoc tam diligens fueris , quam soles in aliis 
rebus. 5. Si aliqua in re Verri similis fuero, quis mihi 
erit amicus ? 6. Qualis in alios fueris, tales hi in te 
erunt. 

1. Doista onda ! blazen bit ce3, kad budes bez pozudah. 
2. S tobom siguran bit cu. 3. Ljudi posteni bit ce vazda srec- 
ni. 4. Bezboznik nece bit nikad srecan. 5. Dok budete srecni, 
bit ce vam mnogi prijctelji. 6. Kakov budem ja prema drugim, 
takovi ce drugi bit prema meni. 7. Bit ce mi jako milo , ako u 
ovoj stvari pomnjivi budete, kakono ste u drugih. 






90 

II. Nacin konjunktiv, imperativ, infinitiv i parti- 

cipiji. 
§. 63. Vremena praesens i perfekt. 
1. Qualis sit*) animus, animus ipse nescit. 2. Prae 
gaudio, ubi sim, nescio. 3. Te oro et obsecro, ut **) sem- 
per fragilitatis humanae sis memor. 4. Si non ipso honesto 
movemur, ut boni viri simus, callidi sumus , non bonL 

5. Tu quam gratus erga me fueris, ipse existima. 6. Meus 
in te animus qualis fuerit, et senatus et populus romanus 
testis est. 7. dii immortales ! non intelligent homines, 
quam magnum vectigal sit parsimonia. 

1. Tko nezna, kolika je snaga u cutih ? 2. Ljudi nebivajn 
vazda gibani dobroin istim, da budu dobri. 3. Od veselja , gde 
smo, neznamo. 4. Bogovi znadu, koje su stvari najvece. 5. Ako 
nebivas giban dobrom istim, da budes dobar, lukav si, ne dobar. 
7. Cenite sami, kako biste zabvalni prema nam. 7. Dobro znate, 
kakova duha prema vam vazda bismo. 8. Koje osobite prijaz- 
nosti bih prama tebi, vas puk svedok je. 

§. 69.Vremena imperfekt i p lu sq u amp erfekt. 
1. Quis pauper esset, si omnes homines essent bene- 
fici ? 2. Utinam minus vitae cupidi fuissemus ! 3. Senes 
si nulli fuissent, nullae omnino civitates essent. 4. Si ejus- 
dem rei essemus studiosi ego atque tu, omne tempus una 
fuissemus. 5. Themistocles Seriphio cuidam in jurgio 
respondet: Nee, hercule, inquit, si ego Seriphius essem, 
nobilis fuissem, nee tu, si Atheniensis esses, olarus un- 
quam fuisses. 

1. Malo bi bilo ubogih, da bi vi svi dobro :ineci bill- 2. Ti 
znadiase dobro, kolika je moja ljubav prema tebi. 3. da bi 
bili manje pohlepni za castju ! 4. Ti bi bio srecniji , da bi bio 
manje zeljan novca 5. da bi bio zurniji u svojih poslovih ! 

6. Mnogi bi bili srecniji, da bi bili zadovoljniji sa svojim udesom. 

§. 70. Nacin imperativ infinitiv i part i- 
cipij. 
1. Noxae poena par esto. 2. Ii este, qui esse debetis. 
3. Orator nulla in re rudis esse debet. 4. Amicitia regi 
Antiocho cum populo romano esto. 5. Censores bini 
sunto, magistratus quinquennium iis esto: reliqui ma- 
gistrates annui sunto. 6. Incertum est , quam longa 



*) 38. U p i tanjih neizra vnih ili odvisnih, stoji glagolj 

vazda u konjunktivu. 
**) 39, Veznici ut, da i ne, da ne, skladaju se s konjunktivom. 



91 

nostrum cujusque vita futura *) sit 7. Saepe ne utile 
quidem est scire, quid futurum sit 8. Semper sorte tua 
oontentus esse debes. 

1. Budi pazljiv, sine moj. 2. Budite vazda zadoyoljni ude- 
som svojim. 3. Blago gradjanah da bude verhovni zakon kon- 
zulom. 4. Nismo oni, koji bit moramo. 5. Duhom vidimo i bu- 
duca. Nesigurno je, kako ce duge biti nase muke. Buduci narastaj 
bit ce slabiji, nego danasnji. • 

OdsSk sedmi. 

Sprezanje glagoljah pravilnih. 

I. Nacin indikativ aktiv. 

§. 71. P r aes en s. 

1 . Mortem ut finem miseriarum exspecto. 2. Excellen- 
tissimi fuerunt, ut nos judicamus, Persarum reges Cyrus 
et Darius, Hystaspis filius. 3. Minus habeo virium quam 
vestrum utervis. 4- De malis nostris tu prius audis quam 
nos. 5. Mundus deo paret, et buic obediunt maria terrae- 
que, et hominum vita jussis supremae legis obtemperat. 
6. dii immortales, ubinamsumus? in quaurbe vivimus? 
quam rempublicani habemus? 7. Dicit Socrates, vir sa- 
pientissimus : Ego nihil scio praeter id quod nihil scio ; 
sed multi homines id quoque nesciunt. 8. Triumphi no- 
mine tegis atque velas cupiditatem tuam. 9. Frigus pe- 
rambulat artus et jacet in gremio languida manus. 10. Nunc 
volucrem laqueo, nunc piscem ducitis hamo. 

1. Sto sudite o Cyru i D;iriu, kraljih Persianskih? 2. Der- 
zava se nahodi dobro, kad se gradjani poglavarstvom , pogla- 
varstva zakonom pokoravaju. 3. Ako ste zdravi ti i Tullia, ja i 
Cicero smo zdravi. 4. Sretno zivu samo oni, koji zivu dobro i 
posteno. 5. nezgodah vasih cujemo prije nego vi sami. 6- Zmi- 
jami hrani r6da mlade. 7. Koji se neboje smerti,tisi pripravljaju ve- 
liku pomoc za blazen zivot. 8. Imenom triumfa krijuizastiru mnogi 
pozude svoje. 9. Zasto nedoversite rata, koji nenosi domovini ni 
slave ni koristi ? 10. Pomponija Attika i 1 jubimistujein.il. Jest- 
yine zacinjamo solju, a obrok isti dosetljivimi govori. 12. Sto 
cekas? nove upisnike? — oni se varaju , koji te cekaju od 
Katilinc. 

§. 72. Perfekt 

1. Frequenter judicavi , frequenter in consilio fui. 
2 Quam multos divini supplicii metus a scelere revo- 

*) 40. Dionik futurus sa sim i essem slufci umSsto manjkajucega futu- 
ra konjunktiva. 






92 

cavit ! 3. Natura oculos vestivit tenuibus membranis. 
4. Multi privatorum audacias nutriverunt, ego nihil timui 
nisi leges. 5. Praebuisti saepe nobis materiani jocoruni. 
6. Librum tuum inmanus resumpsi. 7. Scripsi, ut debui, dili- 
genter. 8. Quanto plura parastis, tanto plura d esideratis. 
9. Multi nnnquam tubarum sonum nisi in'spectaculis audive- 
runt. 10. Si quando urbs nostra liberalibus studiis floruit, 
nunc maxime floret. It. Tu saepissime curam et angorem 
animi mei sermone et consilio levasti tuo. 12. Domum 
meam praesidiis majoribus munivi atqne firmavi. 13. Tul- 
lus Hostilius Vejentes et Fidenates bello superavit et ur- 
bem ampliavit 14. Tarquinius Priscus nunierum senatorum 
duplicavit, Circum aedificavit et Capitolium inchoavit. Su- 
peravit idem etiam Sabinos, primusque triumphans urbem 
intravit. 15. Tarquinius Collatinus et Tricipitinus in exi- 
tium regum conjurarunt eorumque exilio necem Lucretiae, 
conjugis et filiae, vindicarunt. 

1. Cesto sudismo, cesto u vecu bismo. 2. Ljudi , cim vise 
stekose, tim vise zele. 3. Dugo vee necusmo o vas niSta. 4. Ti 
me u mnogih stvarih dobro naputi. 5 Vi nam cesto dadoste gra- 
diva za sale. 6. Svi stari puci pokorise se negda kraljevom. 7. Tko 
ikad zivi bez pogibelji, bez veselja? 8. Vi cesto brigu i teekocu 
duha moga govori i sveti digoste svojimi. ft. Vi glasa trubaljah, 
vec sto u pozoristih, necuste nikad. 10. Vazda drugarah ima- 
dosmo. 11. Ancus Marcius voje/a sretno suprot Latinom. 12- Rim- 
ljani imadose pet konsulab, Junia Bruta i Tarquinia Kollatina, 
Valeria Publikolu, Spuria Lukrecia i Horacia Pulvilla. 13. Pervi 
konzuli bise Junius Brutus i Tarquinius Kollatin. 

§. 73. Imperfekt. 

1. Pythagoras omnibus temperantiam conimendabat, 
quae est mater virtutum omnium. 2. Amabam Pompejum 
Saturninum. 3. Nimiam habebas fiduciam. 4. Romanis 
cuncta maria terraeque patebant. 5. Socrates non turn 
hoc, turn illud, sed idem dicebat semper. (5. Yobis fidem 
habemus, propterea quod nunquam vestram tegebatis sen- 
tentiam. 7. Hilaritate tristitiam temporum condiebamus. 

8. Es libertus mini, propterea quod serviebas liberaliter. 

9. Multis Syracusanis Dionis caedes displicebat. 10. Haec 
ego scribebam hora noctis nona. 10. Zenonem audiebam 
frequenter. 11. Aegyptii corpora mortuorum condiebant et 
servabant. 12. Allobroges , qui trans Rhodanum vicos 
possessionesque habebant, subjecti erant Romanis. 13. Ex 
Nestoris lingua dulcior quam mell fluebat oratio. 

1. Ljubljasmo Pompeja Saturnina. 2. Rimljani izabirahu dva 
vlastelina za* konsule, koji biahn u njih najvise poglavarstvene 



93 

osobe. 3. Vazda imadjah preina tebi pouzdanje, s toga §to 
nikad tvoga nekrijase ni zastiraSe mnjenja. 4. Vi suste- 
zaste od povratka samosilnika. 5. ZaSto veljaie ti sad ovo, sad 
ono? 6. August spavase samo sedam urah. 7. Zenona slusasmo 
marljivo 8. Jeste slobodnjaci moji, s toga sto sluzaste prijazno. 
9. Mnjenja svojega nikad nekrijasmo-10. Lacedaemonci biahumocni, 
dok zakoni Likurgovi imadjahu krepost. 11. Ti sluzase slavi, dok 
Jiyljase. 12. Pomponia Attika stovah i ljubljah jako. 

§. 74. Plus qua mperf ekt. 

1. Cajus Junius aedem Salutis, quam censor locave- 
rat, dictator dedicavit. 2. Loca amoena Asiae feroces 
militum romanorum animos niolliverant. 3. Caesar mune- 
ribus et epulis multitudineni imperitam leniverat. 4. De 
rebus nostris diu tacueramus. 5. Socii spectatores se 
otiosos prabuerant leuctriae calamitatis. 6. Habes res 
romanas ; sed tamen etiam illud , quod non speraram, 
audivi. 7. Mettus Fuffetius, dux Albanorum, invidiosus 
erat apud cives, quod bellum solo trigeminorum certamine 
finiverat. 8. Erat Tarquinio cognomen Superbi, quod 
moribus meruerat. 9. Helvetii Aeduorum agros devas- 
taverant. 

1. Zasto ti neposveti templa, koje biase sagradio kao cen- 
sor ? 2. Darovi i gostbe Caesarove biahu ublazile neizkusno 
mnoztvo. 3. Dugo vremena nebiah cuo nista o poslovih rimskih. 
4. poslovih vasih dugo biaste mucali. 5. Ti se biase ukaz6 
bezposlen gledalac nezgode nase. 6. Rimljani zvahu Furia Kamilla, 
koji biase oslobio domovinu od Gallah, drugim Romulom. 7. Ma- 
rius nevojevase suprot Germanom, prijenego biaseldobro uvezbao 
svoje vojnike. 8. nezgodah nasih biaste vi culi prije nego mi. 

§. 75. Futurum. Sprega perva i drug a. 

I. Cantabit vacuus coram latrone viator. 2. Tuorum 
meritorum erga me memoriam conservabo. 3. Ad quas res 
aptissimi erimus, in iis potissimum elaborabimus. 4. Me- 
moriam nostri pie inviolateque servabitis. 5. Si in omnibus 
innocens fuero, quid mihi inimicitiae nocebunt? 6. Me 
quidem certe tuarum actionum, sententiarum, voluntatum, 
rerum denique omnium socium comitemque habebis. 
7. Non modo patienti, sed etiam lubenti animo religioni 
parebo. 8. Plus apud nos recta ratio valebit quam vulgi 
opinio. 9. Nos in Omni munere summam adbibebimus di- 
ligentiam. 10. Legi divinae et humanae parebunt omnes, 
qui secundum naturam vivere studebunt. 

II. Donee eris felix, multos numerabis amicos ; 
Tempora si fuerint nubila, solus eris. 



94 

i. Uspomenu zaslugah tvojih prema nam hranit cemo. 2. Dok 
cete biti sretni, brojit cete mnogo prijateljah. 3. Posteni ljudi 
istine nikad zatajiti nece. 3- U svakom poslu uporavit cu najvecu 
pomnju. 5. Prave priatelje imat cete drugare svih stvarih. 6. Ne 
samo uzterpljivim, nego i dragovoljnim dubom pokoravat cemo 
se verozakonu. 7. Uspomenu tvoju hranit cemo pobozno i neo- 
skvemjeno. 8. Zakonom bozjim i covecjim pokoravat ce se onaj, 
koji bude radio po naravi ziveti. 9. Za koje stvari ljudi budu 
najprikladniji, u onih ce ponavise i truditi. 10. U tezanju zemlje 
nastojat ces i tezat ne samo vinograde nego i dervlje, i ne 
samo dervlje, nego i njive 

§. 76. Produzenj e. Spr ega tretja i cetverta. 

1. Certa dicent ii, qui sapientes sunt. 2. Ut mones, 
quantum potero, me ab omnibus molestiis et angoribus 
abducam. 3. Nee me domesticus dolor nee cujusquam 
injuria a republica abducet. 4. Summa abstinentia munus 
hoc extraordinarium traducemus. 5. Contumeliam si dices, 
audies. 6. Num libertinis atque etiam servis serviemus? 
7. A quo plurimum sperant homines, ei potissimum inser- 
vient. 8. Vobis viam in coelum munietis, si semper cum 
virtute vivetis. 9. Ego non parebo dolori meo , nee ira- 
cundiae serviam. 10. Veniet tempus mortis ; et quidem 
celeriter, sive retractabis, sive properabis. 11. Quum haec 
leges, consules habebimus. 12. His de rebus plura ad te 
in ea epistola scribam, quam ipsi Quintio dabo. 13. Tu 
non cessabis et ea, quae habes instituta, perpolies nos- 
que diliges. 

14. Dum vires annique sinunt, tolerate labores: 
Jam veniet tacito curva senecta pede. 

1. Tko ce zivet vazda bez pogibelji, bcz zalosti, bez vese- 
Ija? 2. Videt cete, sto rade hrabrostju nedobitni Germani. 3. Ako 
budete govorili pogerde, cut cete jih. 5. Hocete li vazda sluziti 
slavi ? 5. Osigurat cemo si put na nebo, ako budemo vazda kr6- 
postno ziveli. 7. Zli ce si krivinom svojom kazan pritegnuti. 7. Isti- 
nu cu kazat vazda, ali svega svim kazati necu. 8. <Jadu tvomu 
pokoravat se neces, nit ces sluziti sercbi. 9. Oci i usi mnogih 
strazit ce te. 10. v Od koga se najvise nadamo, tomu cemo pogla- 
vito sluziti. li. Cut ces svu stvar od pocetka. 

§. 77. F uturum U. 

1. Si te rogavero aliquid, nonne respondebis?2. Parva 
ni servaveris, amittes majora. 3. Quum onmes audivero, 
tibi scribam de .quoque meam sententiam. 4. Plura scri- 
bam, si plus otii habuero. 5. In posterum nisi adhibu- 
eris modum, ego adhibebo. 6. Dialogos de republica, quos 
cum Pompejo habuerimus, ad te perscribemus. 7. Haud 






95 

errabo , si a Zenone principium disputationis duxero. 8. Si 
quis semel falsa dixerit, postea fidem nullam inveniet. 
9. Tu, quamcunque deus tibi fortunaverit horam, grata 
sume manu. 10. Tu, si tibi placuerit liber, curabis, ut 
sit in cunctis oppidis Graeciae. 

i. Kad vas budemo zapitali, necete li odgovoriti ? 2. Ako 
nebudemo dobili malena, izgubit cemo lasno vece. 3. Kad sve 
budes cuo, pisi mi o svakom svoje mnjenje. 4. Vojnici ce se bo- 
rit, kad budu utverdili tabor. 5. Ti ces pisat vise, kad budes imao 
vise vremena. 6. Nahodit cemo se dobro svagda, ako u svih stva- 
rih budemo uporavili meru. 7. Neces manje neduzan biti, kad sve 
budem rekao. 8. Ako jednom budes lazrekao, neces poslienaci vgre. 
9. Dre, koje vam budu udfilili bogovi , zahvalnom uzmite 
rukom. 10. Necemo pogresit, ako pocetak pretresivanja budemo 
doveli od Zenona. 



II Indikativ passiv. 

§. 78. Pr aes ens. 

1. Dei providentia mundus administratur. 2. Nulla 
spe, nullo timore sollicitor, nullis rumoribus inquietor. 
3. Ex omnibus saeculis vix tria aut quatuor nominantur 
paria amicorum. 4. Vir bonus est, si natura, non poena, 
arceris ab injuria. 5. Plures metu periculorum moventur 
quam ipsis periculis. 6. Omnes trahimur et ducimur ad* 
cognitiones, et scientiae cupiditatem. 7. Deutibus mandi- 
tur, extenuatur et mollitur cibus. 8. Vos a delectatione 
omni negotiis impedimini. 9. Distringor causis, quae me 
exercent magis quam delectant ; sunt enim pleraeque par- 
vae et exiles. 10. Abducuntur homines nonnunquam ma- 
gnitudine pecuniae ab institutis suis. 

1. Bivam jako obradovan, kadagod list tvoj primim u ruku. 
2. Nijednom nadom, nijednim^ strahom nebivamo uzbunjeni, nije- 
dnim glasom uznemireni. 3 CovSk dobar biva naravom, ne kazni 
od nepravde suzderzan. 4. Meae negibaju konzuli , koji lasnje 
iiego pero ili list bivaju gibani sami. 5. Zauzimaju me styari, ko- 
jimi bivam vise trudjen nego li veseljen. 6 Vi svi bivate vuceni 
i vodjeni k pozudi spoznanja i znanja. 7. Ti bivas kadkada od- 
vlacen od posalah veseljem. 8. Prim6ri bivamo Dajbolje uceni. 
9. Jestvine bivaju ziibi zvakane, grizene i meksane. 10. Jestvine 
bivaju zacinjane solju , obrok sam biva za^injan dos^tljivimi 
govori. 

§. 79. Imperfekt. 

1. In communibus miseriis hac tamen specula oblecta- 
bar. 2. Comitium apud Romanos locus in foro erat, quo 



A 



96 



comitia celebrabantur. 3. Viris bene meritis apud Athenien- 
ces victus in Prytaneo praebebatur. 4. Ego et Pompejus 
quasi pignora reipublicae retinebamur in urbe. 5. Angebar 
singularum horarnm exspectatione. 6. Hostis apud majo- 
res nostros is dicebatur, quern nunc peregrinum dicimus. 

7. Labore in venatu, sudore, cursu, fame, siti coena La- 
conum eondiebatur. 8. Quoties felicitatis causa et initium 
fuit, quod calamitas vocabatur! 9. ADiodoro cum in aliis 
rebus, turn studiosissime in dialectica exereebar.10. Pugna 
erat equestrisAgathoclis regis in tabulis picta praeelare : 
his autem tabulis interiores Minervae templi parietes ve- 
stiebantur ; nihil erat quam ea pictura nobilius. 

1. U Rimu bivahu izabirana za konsule dva fpoglavnika. 
2. Kojim ufanjem bivaste radovani u obcenih stradanjih ? 3. Sve- 
tom Diona bivase mnogo giban samosilnik Dionyz. 4. Ti iPom- 
pej bivaste priderzavani u gradu kao kakovi zalozi republike. 
5. Ti bivase jako cenjen od Lucia Krassa. 6. Nepriatelji bivahu 
zvani u starih Rimljanab oni, koje danas inostranoi zovemo. 7.U 
Egyptjanah bivahu telesa mertvih mazana balsamom i cuvana. 

8. Vazda ces ljubitone, od kojih bivase odhranjivan iucen. 9. Bi- 
vah derzan u gradu dulje, nego li bijah nakanio ostati. 

£. 80. Futurum. 

1. ISumerabuntur sententiae , non ponderabuntur. 

2. Grata superveniet. quae non sperabitur bora. 3. Nulla 
re ab officio deterrebimur. 4. Qui precibus non movetur, 
minis non movebitur. 5. datura, non poena arcebuntur boni 
viri ab injuria. 6. Non opibus mentes hominum curaeque 
levabimtur. 7. Scauri judicium statim exercebitur. 8. Moe- 
rore prorsus consumeris, mi amice. 9. Ipsi in hostium loco 
et numero ducemini. 10. Libri tui et legentur a me dili- 
genter et custodienter diligentissime. 11. Ipsa ilia martia 
legio hoc paeis nuntio languescet etmollietur, atque illud 
pulcherrinmm martium nomen amittet. 12. Nihil est quam 
virtus amabilius; nam homo ea ornatus, ubicunque erit, 
a nobis diligetur. 

1. U obcenih stradanjih bit cemo radovani vazda jedinim 
ufanjem. 2 Nijednoni stvari necu bit suzderzan od nioje duznosti. 

3. Koji nebivaju gibani molboni, nece bit gibani pretnjom. 4. Ako 
si dobar covek, bit ces suzderzan od nepravde naravom, ne kazni. 
5. Covek posten,gdegod bude, bit ee od nas stovan* 6. Vi cete 
bitjadom posve saterti. 7. Molbami i snzami bit cete lasno omek- 
sani i ublaztni. 8. Najhrabriji vojnici omlitavit Ce i bit ce raz- 
meksani postojanim mirom. 9. Poslovi dobra coveka neceodbez- 
smertnikah bit n'kad ostavljeni. 10. Knjiga tvoja bit ce od 
mene i citana marljivo i cuvana premarljivo. 



97 

§. 81. Perfekt. 

1. Patria et parentes sunt, quorum beneficiis maximis 
obligati sumus. 2. Caudino proelio Spurius Postumus et 
Titus Veturius consules superati sunt. 3. Ter praetor pri- 
mus centuriis cunctis renuntiatus sum 4. A Servio Tullio 
rege census Romanorum habitus est. 5. Ea adhibita 
doctrina est, quae vel vitiosissimamnaturamexcolat.6.Mul- 
ta et jucunda consuetudine oonjuncti sumus inter nos. 
8. Prima solis defectio a Thale praedicta est. 8. A Latino 
Silvio coloniae aliquot deductae et prisci Latini appellati 
sunt. 9. Postea custoditus sum a te, tu a me observatus. 
12. Nos firmissima hominum benevolentia muniti sumus. 

1. Furius Kamillus, koji biase od Gallah oslobodio domo- 
vinu, bi imenovan drugim Romulom 2. Velikim dobrocinstyom 
tvojim i vebkom zaslugom tvojoin bib obvezan. 3. Rimski ko- 
njici bise dva dana suzderzaui od zaklona i jela. 4. Antonius 
bi derzan i ocitovan neprijateljem domovine. 4. Sioilia bi neg- 
da morda svezana s Italiom. 7. Borba bi otegnuta do noci. 
7. Oci bise naravom odevene tankimi opnami. 8. Zemlja bi ode- 
vena cv&tjem, biljem, dervjem, plodovi poljskimi. 8. Rat, koji 
Tullus Hostilius biase navestio Albancem, bi sverSen borbomHo- 
raciah i Kuriaciab. 

§. 82. Plusquamperfekt 

1. Nunquam animus Pelopidae placatusest in Alexan- 
drum, a quo erat violatus. 2. Romulus et Remus in iis lo- 
cis, ubi educati erant, urbem condunt. 3. A consulibus L. 
Genucio et Q. Servilio census iterum habitus est. Primus 
a Servio Tullio rege habitus erat. 4. Multifariis aliquando 
angebimini bonis vos, qui in hac terra omni miseriarium 
genere exerciti eratis. 5. Urbs Lacedaemoniorum non erat 
munita muris, sed praesidium quaerebatur in fortissimis 
civibus. 8. Apud Aegyptios corpora mortuorum non prius 
sepeliebantur quam erant condita. 7. Pater Castici Se- 
quani, qui regnum in sua civitate habuerat, a senatu po- 
puloque romano amicus appellatus erat. 

1. Palatin, na kojem sain biase odhranjen, utverdi Romul 
najprije. 2. Nikad nebise umovi vasi ublazeni prema onim, od 
kojih uvredjeni biaste. 3. Marius nepovede vojske u boj suprot 
Germanom prije, nego biase dobro uvgzbana. 4. Otac Kastika 
Sequanca biase od staresinstva i puka rimskoga derzan i ime- 
novan prijateljem. 5. Bratja Romul i Rem biahu najprije odhra- 
njeni od vucice. 7. Gostbami i darovi Caesara biase nblazeno 
neizkusno mnoztvo. 8. Caesar metnu na najvisjem verhuncu gla- 
vice dve legie, koje u Gallii ovostranoj najposlije dignute biahu, 
u bojni red. 

Primeri za prevodjenje. 7 



98 



§. 83. Futurum II. 



1. Flos, nisi carptus erit, mox cadet ipse. 2. Ensis 
jam pro lacrimis sanguine tinctus exit. 3. Si condenmatus 
eris, non istam pecuniam consumes in statuis. 4. Obscu- 
riora sunt Datamis gesta pleraque : quorum nisi ratio 
explicata fuerit, res apparere non poterunt. 5. Hie liber, 
honori Agricolae , soceri mei , destinatus , professione 
pietatis aut laudatus erit aut excusatus. 6. Res, cum 
haec scribebam, erat in extremum deducta discrimen. 
Brutus enim vix jam sustinebat. Qui si conservatus 
erit, vicimus. 7. Si quando cinctus ero a certis amicis 
nee amplius ab invidis et malevolis stipatus, tunc me 
felicem habebo. 

1. Kad budes sto pitan, neces li odgovoriti ? 2. Ako nebudete 
bogom samiin oslobodjeni od okovah tela, nece vam bit otvoren 
pristup Da nebo. 3. Nahodit cete se yazda dobro, ako u svih 
stvarih od vas bude uporavljena mera. 4. Oprezan vojvoda nece 
zametnut boja, prije nego vojnici budu dobro uvezbani. 5. Cvetje, 
ako nebude brano, opast ce doskora samo. 6. Kad tabor bude 
dovoljno utveidjen, bit ce vojnici odmah izvedeni u bojni red. 
7. Ako kad budemo obkoljeni stalnimi priatelji, ne Tise okruzeni 
zavidnimi i zlohotnimi, tada cerno biti srecni. 

III. Konjunktiv aktiv. 

§. 84. Praesens. Sprega perva. 

1. Persaepe evenit, ut utilitas cum bonestate certet. 
2. Delphini tanta interdum vi e mari exsiliunt , ut vela 
navium transvolent. 3. Quid cogites de adventu tuo, scribe 
ad nos. 4. Ita vivere deb emus, ut in omni re rectam 
conscientiam servemus. 5. Hanc veniam, vebementer cu- 
pio, ut impetres. 6. Jam non habeo , quid aut mandem 
tibi aut narrem. 7. Incertum est, ubi te mors exspectet ; 
itaque tu illam ubique exspecta. 8. Peto a vobis, judi- 
ces, ut innocentium calamitatem levetis , et in Sexti 
Roscii causa periculum, quod omnibus intenditur, pro- 
pulsetis. 

1. Dogodja se cesto, da se pozude bore s razlogom. 2. Pli- 
skavica skace iz mora takovom snagom , da nadleti jidra bro- 
dovah. 3. Tako morate ziveti, da u svakoj stvari sacuvate dobru 
sav^st. 4. Jako zelim, da dobijemo to dopustenje. 5. Cuvaj se, 
da odmah nesdvojis o svojem izbavljenju 6. Kako te jako ljubim, 
nije ti nepoznato. 7. Ljudi bivaju kaznjeni. ne sto pogresise, nego 
da nepogrese iznovioe. 8. Neimamo vec sto da vam poverimo i 
pripovedimo. 



99 



§. 85. Produzenje. Sprega druga. 



1. Curate, ut valeatis. 2. Sol efficit, ut omnia flo- 
reant. 3. Dubito, num idem tibi suadere, quod mihi, de- 
beam. 4. Nos Tusculano ita delectamur, ut nobismet ipsis 
turn denique, quum venimus, placeamus. 5. Cura, ut va- 
leas et nos ames. 6. Cum praecipitur, ut nobismet ipsis 
imperemus, hoc praecipitur, ut ratio coerceat temeritatem. 
7. Tu quam gratus erga me fueris, ipse existimas : quan- 
tum mihi debeas, ceteri existiment. 8. Praeclarum illud 
est, et, si quaeris, rectum quoque et verum, ut eos, 
qui nobis carissimi esse debeant, aeque ac nosmet ipsos 
amemus. 

1. Gledaj, da si zdrav. 2. Nastoj, da te vidimo cim prije. 
3. Nemorem reci, kako mi se Tuskulan dopada. 4. MSrnost umi- 
ruje pozude i cini, da se ove pokore pravomu razlogu. 5. Gle- 
dajte, da ste zdravi i da nas ljubite. 6. da svi gradjani 
ljube domoyinu i pokoravaju se zakonom! 7. Ti znas, sto zudi- 
mo, sto u napredak odlucujemo. 8. da svaki covSk gospodi 
sam sobom i derzi na uzdi pozude ! 

§. 86. P r o d u z e n j e. S p r e g a t r e t j a icetverta. 

1. Non dubito , an tibi scribam. 2. Caesar copias 
suas in proximum collem subducit, ut aciem instruat. 
3. Ego a te peto, ut scribas aliquid. 4. Tanta vis pro- 
bitatis est , ut earn vel in eis , quos nunquam videmus, 
vel quod majus est, in hoste etiam diligamus. 5. Vos oro 
atque obsecro, judices, ut attente bonaque cum venia 
mea verba audiatis. 6. Cave, ne mota resaeviat ira, et 
poenae tu sis altera causa. 7. Cur a, ut omnia sciam ; 
sed maxime, ut valeas. 8. Q. Caepio Brutus dat operam, 
ut proconsul provinciam Macedoniam, Illyricum ettotam 
Graeciam defendat , custodiat , incolumemque conservet. 
9. Peto a vobis, judices, ut audacium sceleri resistatis, 
innocentium calamitatem levetis, et in Sexti Roscii causa 
periculum, quod omnibus intenditur, propulsetis. 

1. Dopada se senatu, da ti, LeDtule, kralja Ptolemeja oa- 
trag povedes. 2. Do mala cemo povest iz tabora vojsku, da 
priredimo bojni red. 3. Dopada se senatu, da mnjenje svoje u 
kratko izrecem. 4. Gledajte, da stujete i nepriatelje postene. 
5. Cuvaj se, da ludo da nesmotreno nereces ili neucinis 
stogod suprot uzmoznim 6. Gledajte, da sve znamo, anajviseda 
ste zdravi. 7. Gledaj, da nesluzis sercbi. 8. Nastojte, da po- 
ducavate mladez radnjom. 9. da znadu svi ljudi. koliko mnogo 

7* 



100 

neznaju! 10. Kad sve budemo culi, pisat cu ti, sto znam o svakom. 
11. Brini se, da prokonsul pokrajine branis, cuvas i zdravo 
uzderzis. 12. Pravom molis i zaklinjes sudce , da pomnjivo 
slusaju tvoje reci, kazne zla d&la i oblaksaju nesrecu neduznih. 

§.87. Imperfekt. S p r e g a perva i druga. 

1. L. Papirius Cursor edixit Fabio Rulliano , quern 
exereitui imponebat , ne cum hoste pugnaret. 2. Ad te 
rarius scripsi , quod non habebam idoneum , cui darem, 
nee satis sciebam, quo darem. 3. Komanis placuit, ne 
consules imperium longius quam annum haberent. 4. Mar- 
celli, Scipionis, Mummii domus, quum honore et virtute 
florerent, signis et tabulis pictis erant vacuae. 5. Nihil 
adhuc inter manus habui , cui majorem sollicitudinem 
praestare deberem, quam tuae actioni. 6. Hunc ego vi- 
rum, quum simul studeremus, arete familiariterque ama- 
vi: ille meus in urbe, ille in secessu contubernalis. 

1. Caesar opomenu Divitiaka, da bi u napredakbfizao svakn 
sumnju.2. Vojvoda moljase i zaklinjase vojnike, danebi o izbavljenju 
svojem odmah sdyojili. 3. Poslednje biase to, da moljasmo i 
zaklinjasmo priatelje, da bi bili stalni. 4. Helvetjanl molise Caesara 
po poklisarih , da bi im se dopustilo poci kroz pokrajinu rimsku. 

5. Kuca Scipionova, kada cvatjase postenjem i krepostju, nebiase 
lzkitjena ni kipovi ni slikami 6. Regulu biase duh tako promen- 
ljiv, da se najvise ufase, najvise bojase. v.Dopade se senatu, da biste 
imali zapovednictvo jednu godinu. 8. Dvojih, bih li, sto sebi,smio 
tebi svetovat. 

§.88. Produzenje. Sprega tretja i cetverta. 

1. Senatui placuit, ut breviter sententias diceremus. 
2. Ariovistus postulavit a Caesare, ut praeter se denos 
ad colloquium adducerent. 3. Sententia erat Hortensii, ut 
tu, Lentule, regem Ptolemaeum sine exercitu reduceres. 
4. Nihil habebam , quod scriberem. Neque enim novi 
quidquam audiveram , et ad tuos omnes rescripseram 
pridie. 5. Romulus, ut novam urbem prius legibus mu- 
niret quam lnoenibus, statuit, ne quis vallum transiliret. 

6. Leges Lycurgi id maxime spectabant , ut laboribus 
erudirent juventutem. 7. Amabam Pompejum Saturninum 
laudabanique ejus ingenium, etiam antequam scirem, 
quam varium, quam flexibile, quam multiplex esset : nunc 
vero totum me tenet, habet, possidet. 8. Placuit Caesari, 
ut ad Ariovistum legatos mitteret, qui ab eo postularent. 
ut aliquem locum medium utriusque colloquio diceret. 






101 

j. Dopade sc senatu, da bih ninjenje svoje u kratko izrekao. 
2. BiaSe mnjenje Hortensievo, da bi Lentul bez vojske poveo na- 
trag kralja Ptolemeja. 3. A. Caecinu vazda stovah, tako da snikojim 
covSkom nezivljab saveznije. 4. Numa Pompilius, da bi divji puk 
obuzdao vgrozakonom, jako mnogo svetinjah postavi. 5. Mnogo 
nebiste znali, da vas nebi ucili i poducavali dmgi. 6. Ljubljasmo 
Pompeja,i prije negobismo znali, koliko seumom svojim odlikova§e. 

§. 89. Perfekt. Sprega perva i cetverta. 

1. Scire cupio, quae te Attici litterae delectaverint. 
2. Nullus hostjs fuit intra Italiam, qui romanam virtutem 
magis fatigaverit, quam Samnites. 3. Non is es, Catilina, 
ut te aut pudor a turpitudine, aut metus a periculo, aut 
ratio a furore revocarit. 4. Ne ignores, quid ego in tuis 
litteris desideraverim, scribam aperte, sicut et mea na- 
tura et nostra amicitia postulat. 5. Quid quoque die audi- 
verim, commemoro vesperi. 6. Me reprehendis, quod idem 
defendam , quod lege punierim ? Punivi ambitum , non 
innocentiam. 7. Primi Italiae cultores Aborigines fuere 
quorum rex Saturnus tantae justitiae erat, ut neque ser- 
vient sub illo quisquam , neque quidquam privatae rei 
habuerit. 

1. Nemorem reci, kako me je jako list tvoj nasladio. 2. Da 
znam, sto si zelio u listu mojem, pisi otvoreno, kakono zahtSva 
priateljstvo nase. 3. S kakovom smo te zeljom vec davno cekali, 
jedva rec inorem. 4. Nikakovih nepriateljah nebiase u Italii, koji bi 
jace bili umorili krepost rimsku, nego li Samniti. 5 &(;o koji dan 
cusmo, to obicavamo u vecar opet promisliti. 6. Pravom koren 
bivas , da branis ono , sto je kaznio zakon. 7. Svi znate, zasto 
kucu svoju vecimi obranami sacuvah i utyerdih. 8. Tko nezna, 
koliko Ijudih u svako doba sluzi sUvi ili novc.i ? 9- Sto svaki 
-dan custe, morate opet u vecer promisliti. 

§. 90. P r o d u z e n j e. Sprega druga i t r e t j a. 

1. Haud scio, an plerique nostrorum oratorum inge- 
nio plus valuerint quam doctrina. 2. De sacerdotio tuo 
quantam curam adhibuerim , cognosces ex iis litteris, 
quas Thrasood, liberto tuo, scripsi. 3. Antonius is est, qui 
semper senatus judicium et auctoritatem contemserit. 
4. Caesar Divitiaco ostendit, quae in concilio Gallorum 
separatim quisque de Dumnorige dixerit. 5. Nostris ex 
libris perspicies , quae dixerimus. 6. Quid quoque die 
audierim, dixerim, commemoro vesperi. 7. Praeclarum 
est summo cum imperio e>se in Asia triennium sic, ut 
nullum te sigaum, nulla pictura, 7iulliim vas, nulla vestis, 



102 

nulla conditio pecuniae ab summa integvitate continenti- 
aque deduxerit. 

1. Neznam, jesi li mogao vise umom ili naukom. 2. Tiznas, 
sto za u neprSdak odlucih. 3. Saturno bijase tako pravican, da 
pod njim ljudi niti sluzise, niti imadose imetka posebnoga, vec 
sve svim skupno bija§e. 4. Vi ste takovi, da vazda preziraste se- 
nate njegvu uglednost. 5. Poznat ces iz knjige moje, sto rekoh. 
6. Sto svaki dan cusmo, rekosmo, obicavamo u vecer opet pro- 
misliti. 7. Caesar izjavi Divitiaku, sto Galli u skupstinioDumno- 
rigu rekosc. 

§. 91. Plusquamperfekt. Sprega perva i druga. 

1. Hanc curam mihi, etiamsi non mandasses, vin- 
dicassem. 2. Themistocles, cum in epulis recusasset ly- 
ram, babitus est indoctus. 3. Consilium, ratio, sententia 
nisi in senibus essent, non summum consilium majores 
nostri appellassent senatum. 4. Duodequadraginta annos 
tyrannus S}Tacusanorum fuit Dionysius, quum quinque 
et viginti natus annos dominatum occupavisset. 5. Nos 
omnes fere nihil sciremus, nisi audivissemus alios. 6. Nisi 
Ilias fuisset, idem tumulus, qui corpus Achillis tegit, 
etiam gloriam sepelivisset. 7. Manius Curius, quum de 
Samnitibus, de Sabinis, de Pyrrho triumphasset, in vita 
rustica consumsit extremum tempus aetatis. 

1. Bili bismo uzeli ovaj pos6 , da nam ga i nebi v bili nalo- 
zili. 2. Bio bih sudio drugcie, da bih bio n sudu. 3. Sto bismo 
znali, da nas nebi bili naucili drugi ? 4. Svi vi nebiste znali nista, 
da nebiste bili culi drugih. 5. Svi znadjahn, kojim nacinom biase 
nblazio Caesar serca neizkusna mnoztva. 6. Demokrit, kad ga 
upita netko, zasto biase darov6 svu svoju bastinu domovini, od- 
govori: da me nebi smetala briga zemaljskih posalah. 

§. 92. Produzenje. Sprega tretja i cetverta^ 

1. In ipsa Graecia philosophia tanto in honore nun- 
quam fuisset, nisi doctissimorum contentionibus dissen- 
sionibusque viguisset. 2. Hunc ego si in praefectis ha- 
buissem, quern tu me hominem putares V 3. Plura scri- 
psissem, nisi tui festinarent. 4. Utinam Catilina omnes 
secum suas copias eduxisset ! 5. Scripsi ad Curium, ut 
quod dixisses, daret. 6. Pythagorei, quid quoque die 
dixissent, audivissent, vesperi commemorabant. 7. Scipio 
militum virtutem collaudavit , quod eos non eruptio bo- 
stium, non altititdo moenium, non munitissima arx deter- 
ruisset, quominus transcenderent omnia perrumperentque. 



103 

1. Sto biste sudili o nas, da bisruo bili uzeli drugarom ovoga 
coveka? 2. da bi bio, Katilina, poveo sa sobom iz grada sve 
svoje drugare! 3. Bili bismo o poslovih naSih pisali vise, da se 
glasnik nebi bio zurio. 4. Pytagoras obicavase u vecer opet pro- 
misliti, sto biase svakoga dana cuo, rekao, ucinio. 5. Pamet tvoja 
bila bi jacja, da bi ju bio marljivo ve^bao. 6. Mnogi ljudi bili 
bi srecniji, da bi bili u svih stvarih uporavili meru. 



IV. Konjunktiv passiv. 

§. 93. Praesens. Sprega perva. 

1. Nunc vides, quibus fluctibus jactemur. 2. Nemo 
prudens punit , quia peccatum est , sed ne peccetur. 
3. Ursi per hiemeui tarn gravi somno premuntur, ut ne 
vulneribus quideni excitentur. 4. Minim est, ut animus 
agitatioue motuque corporis excitetur. 5.Idcirco amicitiae 
comparantur , ut commune commodum mutuis officiis 
gubernetur. 6. Caesar Aeduorum principes graviter accu- 
sat 7 quod ab iis non sublevetur. 

1. Pokoravamo se zakonom, da bfvanzderzavan red derzave. 
2. Neznara, zasto mnogi u najvaznijih poslovih nebivaju nasla- 
djivani otcinskim jezikom. 3. Gledajte, da bivate hvaljeni i ljub- 
Ijeni od svih postenih. 4. ^elimo, da bivamo od vas u ovoj stvari 
podupirfini. 5- Nemorem reci, kako jako poslanicami tvojimi bivam 
nasladjivan. 6. Poglavarstva moraju pazit na to, da od svih bivaju 
oslazivani zakoni. 9. Pazi, da nebivas ocitovavan za nepriatelja do- 
movine. 

§. 94. Produzenje. S p r e g e o s t a 1 e. 

1. Tribuni plebis postulant, ut sacrosancti habeantur. 
2. Gallinae avesque reliquae pennis fovent pullos, nefri- 
gore laedantur. 3. Prima justitiae fundamenta sunt, pri- 
mum, ne cui noceatur, deinde ut eommuni utilitati ser- 
viatur. 4. Mali homines multa scelera non committunt, 
quod metuunt , ne puniaiitur. 5. Non hie est locus, ut 
multa dicantur. 6. Cedere debeo celeriter, ne forte qua 
in re impediar atque alliger. 7. Una est ars ratioque 
picturae, dissimillimique tamen inter se Zeuxis, Aglao- 
phon, Apelles. 

1. Pazi, da nebivas derzan za budalu.2. Neznara, kojimi stvarrai 
da bivas zaprecivan mnjenje svoje otvoreno kazati. 3. Ako Gerci 
bivaju citani od Gerkah, sto je, za§to da nasi nebivaju citani od 
na§ih? 4. Odlazite berzo, da nebivate morda kojom stvarju uple- 



104 

tni i vezani. 5. Zakoni moraju bit kratki, da bivaju od neiz~ 
kusnih lasno derzani 6. Cavajte se , da pozudami nebivat© 
odvadjani od kreposti. 

§. 95. Imp e rf ek t. 

1. Lex erat apud Romanos, ut alter consul ex plebe 
crearetur. 2. Si ratibus in Indiam navigaretur, brevius 
ter esset. 3. Romani colonias sic idoneis in locis collo- 
iarunt, ut propugnacula imperii haberentur. 4. Utinam 
ego tertius vester amicus dicerer. 5. Respublica esset 
perpetua, si patriis viveretur institutis et moribus. 6. Xisr 
Isocrates infirmitate vocis impediretur, summus haberetu. 
orator. 7. Utinam nulla re a virtute abducerentur cives 

1. Biase obicaj rimski, da bivahu svake godine po dva 
konzula izbirana. 2. Lacedaemonci nastojahu , da deca bivahu 
utverdjena radnjom. 3. da bi svi ljudi naravom bili suzderzani 
od nepravde. 4. da nebiste nijednom stvarju bili od kreposti 
odvedeni. 5. Da bi bilo bxodoyi brodjeno iz Sredozemnoga mora 
u indijski ocean , mnogo bi prije tergovci prispevali. 6. Njive 
nebi nosile ploda, da nebi bile orane. 7. Caesar znase dobro r 
kojim bi nacinom neizkusao mnoztvo bilo ublazeno. 

§. 96. Perfekt. 

1. Nescio ? an ulla pars operis hujus sit magis ela- 
borata. 2. Dico aperte, quam sim hesterna disputationc 
delectatus. 3. Adeo excellebat Aristides abstinentia , ue 
unus cognomine Justus sit appellatus. 4. Caesar Divitiat 
cum commonefacit , quae in concilio Gallorum de Du- 
mnorige sint audita. 5. Cur de Archiae civitate dubitatis- 
praesertim cum aliis quoque in civitatibus adscriptus 7 
fuerit? 6. Nullo modo animum auditoris aut incitat aut 
lenit orator, qui modus a me non tentatus sit. 7. Toto 
proelio, quum ab hora septima ad vesperum pugnatum 
sit, aversum hostem nemo observavit. 

1. Velim, kako smo nasladjeni tvojom poslanicom. 2. Titus, 
sin Vespasianov, biase u kreposti svake verste tako divan, da 
bi imenovan ljubav i razkosa pokolenja covecanskoga. 
3. Koliko velika rad posalah tvojih bi od nas uporavljena briga, 
nepoznato ti nije. 4. Znas, kako jako od nas svih ti bi stovan i 
ljubljen. 5. Neznam, jesi li od te nepravde suzderzan naravom. 
6. Antonins je takov, da nebi nepravedno derzan i ocitovan ne- 
priateljem domovine. 7. Neznam, kojimi stvarmi zapreceni biste, 
reci otvorenosvoje majenje. 



105 



§. 97. P 1 u s q u a m p e r f e k t. 



1. Caesar et Gallorum legati jure jurando inter se 
confirmariint, ne quis enunciaret, nisi quibus mandatum 
esset. 2. Nisi sententia nostra esset a Hortentio visupe- 
rata, non haberemus multos adversarios. 3. Utinam tri- 
umphans in Capitolium deduetus essem. 4. Nisi Milo 
paenula irretitus et rheda impeditus fuisset, Clodius ab 
eo ipso punitus fuisset. 5. Nisi EpamiDondas in circulum 
amicorum adductus fuisset, sermo tamdiu non fuisset 
■protr actus. 

1. Perzijanci bill bi bili dobitnici kod Salamine, da nebi 
bili zapreceni bili mnoztvom i velicinom svojih brodovah. 2. Bi- 
jase obicaj kod Rimljanah, da nebi tko postao konzul, od koga 
nebi bile stecene bile velike zasluge za domovinu. 3. da bi bio 
pobeditelj doveden bio u Italiju 4. Cyro bi bio utemeljio cverstu 
derisavu, da nebi od naslednikah bila vrSdjana bila prava narodah. 
5. Da nebi bio boj kod Salamine, Aristid nebi bio u domovinu 
pozvan bio. 

V. Imperativ i infiDitiv aktiv i passiv. 

§. 98. Imperativ aktiv i passiv. 

1 . Tu si uno in loco es futurus , crebras a nobis 
litteras exspectato. 2. Censores bini sunto: magistratum 
quinquennium habento : reliqui magistratus annui sunto. 
3. Terra , si tibi parva , ut est , ita videtur , coelestia 
semper spectato, ilia human a eontemnito. 4. Impius ne 
audeto placare donis iram deorum. 5. Virgines in urbe 
custodiunto ignem foci publici sempiternum. 6. Fac, ut 
provinciam retineas in potestate reipublicae. 7. Hominem 
mortuum, in urbe ne sepelito neve urito. 8. Regio im- 
perio duo sunto iique consules appellantor; militiae sum- 
mum jus habento, nemini parento, illis salus populi lex 
esto. 9. Lex erat Solonis: Qui exuleni receperit, ipse 
mittitor in exilium ; nam leges civitatis ab eo spernuntur. 

1. !Sa sobom se svStuj, sebe slusaj, sebi se pokoravaj. 2. Mo- 
trite vazda nebesko, prezirajte covecansko. 3. Bezboznioi nek 
se neusude darovi ublazivat sercbu bogovah. 4. Oprosti eesto 
drugomu, nikada sebi. 5. Reci, sto se dogodi; netaji nista. 
6.Cini, da imas hrabrost veliku i ufanje dobro. 7. Slusaj mnogo, 
govori malo. 8. Budite podupirani od derzave. 8 U Rimu biase 
zakon: Nitko da nebude u gradu ukopan ili sazgan. 9. Svi ne- 
srecnici da budu cuveni i poduperti. 10. Zlih nepodupirajte nijed- 
nim nacinom. 



106 



§. 99. Infinitiv aktiv. 

1. Quid est aliud Giganturn more bellare cum diis,. 
nisi naturae repugnare. 2. Mater timidi flere non solet. 
3. Profecto nihil est aliud bene et beate vivere , nisi 
honeste et recte vivere. 4. Placuit Romanis et Albanis 
rem paucorum eertatione finire. 5. Plurimi suas cupidi- 
tates regere nesciunt, et tamen alios regere desiderant. 
6. Quod facere non audes, id omitte cogitare. 7. Discite 
recte obedire, ut aliquando recte imperetis. 

1. Nikad nije koristno gresiti, jer je vazda prikorno. 2. Najiz 
verstnijim dopasti se, nije hvala malena. 3. Roditel je ljubiti pervi 
je zakon naravi. 4. Merznju Syrakuzanah gledase Dion, ne ubla- 
ziti popustanjem, nego ugnjesti tverdostju. 5. Priuci se istinu i 
reci i cuti. 6. Zuati, sto ce biti, nije koristno. Moja me je mati 
moliti naucila. 



§. 100. Infinitiv passiv. 

1. Et monere et inoneri proprium est verae ami- 
citiae. 2. Xusquam audiri benignius soleo, OiUam in se- 
natu. 3. Odium vel precibus mitigari solet, vel communi 
utilitate deponi, vel vetustate sedari. 4. Acerbum est, ab 
aliquo circumveniri, acerbius a propinquo. 5. Dulce est, 
in bello pro patria ab boste occidi. iy. Amori patriae ni- 
hil a bonis viris anteponi solet. 7. Nihil est tarn trisre. 
quam a miseris frustra rogari. 

1. Jednako je pohvalno, biti hvaljen od dobrih i biti koren 
od zlih. 2. Homer zaslozuje velicinom del a i sjajnostju pesamah 
biti sam imenovan pesnikom. 3. Covek dobar obicava naravom, 
ne strahom bit suzderzan od Depravde. 4. Biti nadvladan u ]ju- 
bavi domovine, jako je prikorno. 5. Mlitavostju nesmije biti za- 
priecena ni duznost , ni vera. 6. Dugim mirom obicavaju vojnici 
biti omehcani. 7. Ucenik dobar nesmije biti nadvladan umarljivosrL 



§.101. P a r t i c i p i j p r a e s e n s a a k t i v a. 

1. Atilius Regulus contra tres Carthaginiensium 
duces dimicans victor fuit. 2. Saepe tacens vocem ver- 
baque vultus habet. 3. Fabius Aimibalem juveniliter 
exsultantem patientia sua emolliebat. 4. Peripatetici di- 
sputabant inambulantes in Lyceo. 5. Caesar simul legere 
et recitantem audire et scribenti dictare ^olebat. 6. See- 



107 

ieruni promissio et exspectanti perniciosa est et promit- 
tentibus. 7. Jacet corpus dormientis ut niortui; viget 
autem et vivit animus. 7. Effectus eloquentiae est audien- 
tium approbatio. 8. Flectitur iratus voce rogante deus. 
9. Porticus iniminentibus tectis mimiuntur. 

1. Gladujuci istu jela. 2. Volja bozja zakon je zapovedajuci 
cudoredno dobro , prececi protivno. 3. Divna su micanja 
zvezdah bludecih. 4. Pogresujuce moras, ne kazniti, nego popra- 
viti. 5. Govorecim istinu lasno cu popustit. 6. M6rtvac nijenena- 
lik spavajucemu. 7. Nesmotrenost je vlastitost razcvitajuce se 
dobe. 8. Merzak je u istinu nacin ljudih spocitujucih usluge. 
^. Nijedna pogreska nije gorja nego lakomost, osobito u knezo- 
vah vladajucih derzavu. 



§. 102. Participij futura aktiva. 

1. Imperaturus *) omnibus eligi debet ex omnibus. 

2. Magna pars homimmi est 7 quae navigatura de tem- 
pestate non cogitat. 3. Sapiens bona semper placitura 
laudat. 4. Alexander Hephaestionem in region em Bactria- 
nam mittit commeatus in hiemem paraturum. 5. Ilia ipsa, 
quae dura et adversa dicturo videbantur, secunda di- 
centi fuerunt. 

1. lmajucega zapovedati svim , morate izabrat iz svih. 
'2. Mnogo je ljudih, koji, imajuci broditi, na bum nemisle. 

3. Imajuci pisati historiju, mora biti prost od pristranosti. 

4. Mnogim, imajucim govoriti javDO, derhtju kolena. 5. Sulla bi 
poslan u Aziju, imajuci voditi rat s kraljem Mithridatom. 



1 03. Participij p e r f e k t a p a s s i v a. 

1. Terra mutata non mutat genus aut mores. 2. Ple- 
raeque scribuntur orationes babitae jam, non ut habean- 
tur. 3. Omnibus virtutibus ornatos turn sapientes turn 
viros bonos dicimus. 4. Cimon saepe, quum aliquem vi- 
deret minus bene vestitum, suum amiculum dedit. 5. Venia 
est poenae meritae remissio. 6. Quid est nequius aut 
turpius quam vir effeminatus? 7. Militi armato, nihil 
secum praeter instrumenta belli portanti, quid invium 
aut inexsuperabile est ? 



41. Participij futura akt. prevodi se na hervatski tako, da se infinitivu 
glagolja doda: imajuci, a, e. 



108 

1. Lavi nasitjeni neskodljivi su. 2. Epiktet upitan, tko je 
bogat? rece: komu je dosta sto ima. 3. Svedoci obicavaju bit 
pitani suprot tuzeniku, ne suprot osudjeniku. 4. Mnogi pisu go- 
vore govorene, ne da bivaju govoreni. 5. Svimi kreposti nakitjena 
i mudracem i covekom dobrim zovemo. 6. Cimon dade cesto 
svoju haljinu coveku manje dobro obucenu. 7. Vojnikom oruza- 
nim, nista sa sobom osim orudja ratnoga uenosecim, sto je ne- 
prohodno ili nedobitno ? 

§. 104. Gerimdium. 

1. Docendo discimus. 2. Hominis mens discendo ali- 
tur et cogitando. 3. Legendi semper occasio est, audiendi 
non semper. 4. Parsimonia est scientia vitaudi sumptus 
supervacuos. 5. Etiam crastinus dies aliquid ad cogitan- 
dum dabit. 6. Tu dicas, ut videtur, nos ad audiendum 
parati sumus. 7. Breve tempus aetatis satis est longum 
ad bene honesteque vivendum. 8. Magnopere laudari 
debent, quos a scribendi recitandique studio auditorum vel 
desidia vel superbia non retardat. 9. Ut ad cursum equus, 
ad arandam bos, ad indagandum canis : sic homo ad duas 
res, ad intelligendum et ad agendum est natus. 10. So- 
cietatis humanae vinculum est ratio et oratio, quae do- 
cendo, discendo, communicando, disceptando, judicando 
conciliat inter se homines conjungitque natiu'ali quadam 
societate. 

1. Promisljanjem biva ucena premudrost. 2. Neradec nista 
uce se ljudi zlo raditi. 3. Providnost biva zvana od providji- 
vanja. 4. Vojnikom, umoreniin napinjuc se i tukuc se, biva dat 
pokoj. 5. Pozuda zivljenja nesmije nikad biti bezmerna. 6. Dobro 
misliti i pravo ciniti dovoljno je za dobro i srecno zivljenje. 

6. Umecu pisanja Fenicani iznadju , umecu vezenja Fryzani. 

7. Zabranjena biva u kaznjenju ponajvise sercba, i zeljeno biva, 
da koji predstoje derzavi, nalik su zakonom, koji na kaznjenje- 
ne sercbom, vec pravicom bivaju vodjeni. 

105. S u p i nu m. 

1. Poeni oppugnatum *) patriam nostram veniunt. 

2. Aedui legatos ad Caesarem mittunt rogatum auxilium 
contra Helvetios. 3. Admonitum venimus te, non liagitatuni. 
4. Vejentes pacem petitum oratores mittunt. 5. Pugna 



42. Supinum na urn upotrebljuje se mSsto iufiuitiva s glagolji iz- 
vanjskoga micanja, i prevodi se na hervatski infinitivoui bez 
zadnjega i. 



109 

cannensis memoratu*) dignissima est. 6. Uva primo pe- 
racerba est gustatu, deinde maturata dulcescit. 7. Diffi- 
cile dictu est, quantopere conciliet animos hominum co- 
mitas affabilitasque sermonis. 8. Clementia, justitia, be- 
nignitas, fides, fortitudo in periciiliscomniunibiisjucunda 
est auditu in laudationibus. 

1. Lacedaemonci poslase Agezilaja u Aziti, vodit rat suprot 
Persianom. 2. Agesilaus povede vojsku zimovat. 3. Dolazimo 
opomenut vas, ne korit. 4. Rimljani poslase Maria u Galliu sversit 
rat suprot Germanom. 5, Nedolazimo sluzit vam, nego zapovedat. 
6. Premnogo je lasnje reci neg uciniti. 7. U boju maratonskom 
biase hrabrost pojedinacah tolika, da je tezko kazati, cija hvala 
najveca bi. 8. Miinoici cu sve, sto je prikorno pripovSdati, i pro- 
mislit cu ne samo sto vam je cuti, nego i sto mi je reci pristojno. 



Odsek osmi. 
Sprega gla^oljah odloznih. 

§.106. Grlagolji odlozni sprege perve. 

1 . Fnriae agitant et insectantur impios. 2. Quae de 
Hercule vel Saturno narrantur, fabulosa arbitror. 3.Nul- 
lam babet spem salutis aegrotus, quern ad intemperantiam 
medicus hortatur. 4. Mibi et gratias agebant boni viri et 
nomine tuo gratulabantur. 5. Multorum te oculi et aures 
speculabimtur et custodient. 6. Quamdiu mibi, consuli 
designato, Catilina, iosidiatus es, non publico me prae- 
sidio sed privata diligentia defendi. 7. Calchas ex pas- 
serum numero belli trojani annos auguratus erat. 8. Hel- 
vetii agros populabantur. 9. Unum illud nescio, gratu- 
lerne tibi an timeam. 10. Tantus fuit terror gallici 
nominis , ut multi reges ultro pacem ingenti pecunia 
mercarentur. 11. Imitemur deum, qui ingratis quoque 
beneficia dat. 12. Romani legatos ad Antiochum regem 
miserunt, qui sub specie legationis regis apparatum spe- 
cularentur. 13. Dionysius, Syracusanorum tyrannus, con- 
cionari ex turri alta solebat. 14. Hoc quotidie meditare, 
ut possis aequo animo vitam relinquere. 



43, Supinum na u upotrebljuje se ponajvi§e kao ablativ obzira 
i) s pridavnici honestus, turpis, jucundus, molestus, facitis, di/fi,- 
cilis itd. : 2) sa samostavnici fas, ne/as, opus. Prevodi se na her- 
vatski infinitivom. 



no 

1. Orao teraiprogoni ostale ptice. 2. Cuvaju te i preze oci 
i uSi mnogih. 3. U Persianah proricahu i gatahu magi. 4. Skoro 
ces nam cestitati. 5. Nesrecnik ce se utesit ufanjem u bolja vre- 
mena. 6. Dugo biase Katilina za sedan Ciceromi. 7 Kad na ovoj 
zemlji budem boravio n&koliko vremena, otic cu na drngo mesto. 
8. Helvetjani harahn njive Aeduanah. 9. Opominjes, da procitam 
govor nekojim priateljem. Ucinit cu, kad opominjes. 10. Neznam. 
il da vam cestitamo, il da se bojimo (za vas). 11. da bi svi 
ljudi nasledovali boga , ter i nezahvalnim cinili dobrocinstva ! 
12. Znas, kolikih oci i usi cuvaju te i preze. 13. Dion i Heraklid 
skupise u Peloponnezu vojsku, da povedu rat suprot samosilniku 
Dionysiu. 14. Orlovi obicavaju plenit vazda sami. 15. Fabiusbese 
od oklevanja nazvan oklevalo. 16. Kad se opire narava, delo je 
zaman. 

§. 1 07. G 1 a g o 1 j i o d 1 o z n i s p r e g e d r u g e. 

1. Ferrum tuetur principem; at melius fides. 2. Cati- 
lina sociis snis maria ac montes pollicitus est. 3. Ami- 
cum qui intuetur, tanquam aliquod exemplar intuetur. 
4. Amici non solum colent inter se et diligent, sed etiam 
verebuntur. 5. Ego tibi profiteor atque poliiceor eximium 
ac singulare meum studium. (). Graeearum civitatum ple- 
raeque intuebantur, quid ipsis utile esset. 7. Rex Hiero 
pollicitus erat frumentum vestimentaque sese legionibus 
consulis gratis esse praebiturum. 8. Ego exspectabo ea, 
quae polliceris , et erunt mihi pergrata . si solveris. 
9. Appius et coecus et senex tenebat non modo aucto- 
ritatem 7 sed etiam imperium in suos: metuebant servi. 
verebantur liberi, carum omnes habebant. 

1. Bog stiti i yodi stvari svih ljudih. 2. Sto obeca ti svojim 
drugarom ? 3. Cicero se ucini dobrozasluznim za domovinu. 4. Za- 
stitom , ne zakonah , nego zidovah zivot svoj stitismo, 5. Svih 
lica i oci gledamo. 6 Neces li se zapat roditeljah ? neces li boga 
predobra prevelika ? 7. Sto konsul izvedoh, stitit cu i promicat 
posebnik. 8. Pogled vas, sudci, krepi duh inoj, kad svakoga od 
vas pogledam i smotrim. 

§. 108. Glagolji odlozni sprege tretje. 

1. Concordia res parvae crescunt ? discordia maximae 
dilabuntur. 2. Non minus nostra sunt, quae animo coin- 
plectimur, quam quae oculis intuemur. 3. Cum Servius 
Tullius in domo Tarquinii Prisci educaretur, flammae 
species caput ejus amplexa est. 4. Ad Octavium scripsi 
litteras: cum ipso nihil eram locutus. 5. Nitimur in ve- 
titum semper cupimusque negata. o\ Tarquinius Priscus 
peeunia et industria dignitatem atque etiam Anci regis 



Ill 

familiaritatem consecntus est. 7. Commoda, quibus uti- 
mur ; spiritumque, quern ducimus, a deo optimo maximo 
nobis datur atque impertitur. 8. Immerito major pars 
mortalium de brevitate vitae conqueritur. 9. Scythae 
lacte et melle vescebantur. 10. Quousque tandem abutere, 
Catilina, patientia nostra ? 11. Xavis optime cursum con- 
tleit ea, quae scientissimo gubernatore utitur. 12. Saepius 
ista loqueinur inter nos agemusque communiter. 13.Usi- 
"»atae res facile e memoria elabuntur, insignes et novae 
manent diutius. 14. Hae res, quas persequimur ingenio 
ac ratione, graviores sunt quam illae, quas viribus. 

1. Nije manje tvoje sto duhom obuzimas, nego sto ocima 
gledas. 2. Kad Krassus izre^e, sledova mucanje. 3. Sversismorat 
nevoljan i koban. 4. Slepac nevidi, gluhak necuje, nSmao nego- 
vori. 5 Slogom uzraste derzava rimska , neslogom se razpade. 
b\ Iz rukuh najsmelijih gradjanah omiee seoruzje. 7 v Dostojanstva 
vasa biasmo korak po korak stigli pojedince. 8- Cim se razlog 
sluzi bolje je, nego cim se razlog nesluzi. 9. Mnogi se dobr<> 
cinstvi bozjimi naopako sluze. 10. Veci dio smertnih nepravom se 
tuzi verhu kratkoce zivota. 11. Kad cete sv^rsit taj nevoljni i 
kobni rat? 12. Stanovnici najstarijeGermanie hranjahu se zeludom. 

13. Sestra zagerli brata i moljase miloserdje u sudacah i puka. 

14. Priatelj me zagerli i nakvasi suzami. 15- Dolazim na ono 
sto biasmo ja i ti medju sobom o sestri u Tuskulanu govorili! 
16. Nista nije ljubeznivije nego krepost: jer kad nju steces, bit 
ces stovan od svih. 17. Demosten obnzimase duhom mnoge verse 
i izgovarase ih, uzlazeci naglim korakom na sterme brezuljke. 



§. 109. Glagolji odlozni spregecetverte. 

1. Praesenti tibi maturos largimur honores. 2. Aequa 
lege necessitas sortitur insignes et imos. 3. Frons, oculi 
vultuspersaepe mentiuntur, oratio vero saepissime. 4.Prae- 
tores romani quotannis provincias sortiebantur. 5. Totum 
liujusce rei consilium non periculo meo, sed utilitate rei- 
publicae metiar. 6. Quum sortitus fueris bonum amicum 
eum tibi mutno am ore devincias. 7. Epulabar cum so- 
dalibus omnino modice, sed erat quidam fervor aetatis. 
8. Quidam eripiunt aliis, quod aliis largiantur. 9. Vi- 
deo, quam suaviter voluptas sensibus blandiatur. 10. De 
me causa nulla est , cur apud homines prudentissimos 
atque amicissimos mentiar. 11. Senatus decrevit, ut con- 
sules Galliam sortirentur. 12. Epicurus nibil de divi- 
dendo et partiendo docet. 13. Qui mentiri solet, pejerare 
consuescit. 



112 

i. Naslada blazni cute nase. 2. Ti meris svojoro koristju. 
3. Neobicno mi se udvorivase Appius. 4. Sve cu pokusat i, kako 
ee nadam, stici. 5. Lakomci nece nikad blaga svoga delit sa 
teiromasi. 6. Ti si s Luciem Pisonom blagajnicu podelio. 7. Anto- 
nius i Oktavian biahu derzavu medju se zrebom podelili. 8. Neces 
cinit u starosti, sto biase cinio u mladosti. 9. Ako budesjednom 
lagao, vere poslije nac neceg. 10. Narava biase starinskim Ger- 
manom dala jaka i velika telesa. 11. Vi grabite jednim, da po- 
date drugim. 12- Bi li roditelji sve stvari delili s decom, da jih 
nebi ljubili? 13. Deli radosti s priatelji. 14. Vazda je prikorno 
lagati : najprikornije onda, kad bi lagao kod roditeljah i uciteljah 
15. Tako Brno rodjeni, da moramo udvoravat onim, od kojik 
moramo moliti. 16. Znas, kakov dar govorenja narava Hortensii 
pod^li. 17. Reci mi , zasto jos pretori nisu pokrajinah zrebali. 
18. Verovao bih, da nebi ti bio vec cesto lagao. 



Recnik alfabeticki. 



A, ab, abs, pied. c. abl. od. 
abduco } 3. odvesti, udaljiti. 
abeo, ivi, %tum, 4. odici. 
abhorreo, 2» pla§iti se. 
abhorreo, 2. merziti, oduravati. 
abigo, 3. odgoniti, odtgrati. 
Aborigines, um. starosedioci. 
abrogo, 1. ukinuti. 
dbstinentia, -ae, z. umereiiost, uz- 

tegnutje. 
absumo, 3. atratiti , progutati, 

upropastiti. 
abundo, i. obilovati. 
abutor, usus sum, 3. zlopotrebiti. 
ac, vez. i. 
accendo, 3 uzgati, upaliti, zapa- 

liti. 
acceptus, a, um, primljen, primit, 

prijet. 
acctdo, 3. dogoditi se, dogadjati 

se. 
accipio, cepi, ceptum, 3. dobiti, 

primiti, cuti, doznati, dozna- 

vati. 
aeer, cris, ere, ostar, zestok, Ijat. 
acerbe, prisl. gorko. 
acerbitas, atis, z. gorkost, tver- 

dost, okrutnost. 
acervus, i. m. herpa, kup. 
icies, ei, z. boj. 

%cquiro, sivi, situm, 3- steci, teci. 
actio, onis, z, cinjenje, ciD, kre- 

tanje (govornicko). 
actus, a , um , cinjen, radjen. 
acta vita, probavljen zivot. 
acumen, minis, sr. ostroca, tan- 

cina. 
acutus, a, um, ostar. 

PrimSri za prevodjenje. 



ad, pred. c. aec. k, ka, na, kod, 
pri. 

addo, 3. dodati, pridati, pripojiti. 
adduco, 3. dovesti, ddvoditi. 
adest, tii je, jest, ima ga. 
adhibeo, 2. uporaviti, upotrgbiti. 
adhortatio, onis, z, opemena. 
adhuc, prisl. jos. 
adimo, 3. uzeti, sustegnuti, odu- 

zeti. 
adjectus, a, um, prilucen, prido- 

dan. 
adjunctus, a, um, dodan, pridan, 

pripojen,pridruzen, priklopljen. 
adjungo, 3. pripojiti. 
adjuvo, i. pomoci, pomagati, po- 

dupirati. 
administro, 1. upravljati. 
admirabiUs, e, divan, cudnovat. 
admixtus, a, um , primesan. 
admddum, prisl. jako. 
admoneo, 2. opomenuti, cpomi- 

njati. 
adolescentia, ae, z. mladost, 
adriattcus, a , um , jadranski, 
adscrtbo, 3. pripisati, dopisati, 

pribrojiti. 
adsuesco, suevi, suetum, 3.princiti, 

priviknuti,]obiknuti, priuciti se. 
adulatio, onis, z. udvorivanje, las- 

kanje, ulagivanje. 
adulator, oris, m. udvorica. 
advenio, veni, ventum, 4. doci, 

stici, dospSti. 
adversartus, i, m. protivnik. 
adversus, predl. c. ace. suprot, 

protiva. 
adversus, a , um, protivan SU- 

protivaD, res adversae, nesre- 

ca. 

8 



114 



Aeacides, -ae, m. Aeakovic , poto 

mak Aeaka. 
aedes, -is, z templo. 
aedificium, -i, sr. sgrada. 
aedifico, 1. graditi. 
aedilis, -is, m. aedil. 
Aedui, -orum, m. Aeduani, puk u 

balliji. 
aeger, -gra, -grum, bolestan , ne- 

mocan. 
aegritudo, -viis, z. jad, gorkost. 
aegroto, 1. bolovati. 
aegrotus, -a, -um, bolestan. 
Aegyptius, -i, m. Aegiptjanin. 
Aegyptus, i, m. Aegipat. 
aemulus, i, m. takmac. 
Aeneas, ae, im. vlast. Aenea. 
aenigma, atis, sr. zagonetka. 
aequalis,is,m. verstnik, verstnjak, 

suvrememk. 
aeque, prist, jednako ; aeque- ac, 

atque, tako, kao. 
aequitas, atis, z. pravednost. 
aequo, 1. stici , stizati, dostici, 

dostizati. 
aequor, ravnina ; more, pucina. 
aequus, a, um, pravedan, prav. 
aer, ris, m. zrak. 
aerarium, i, sr. blagajnica, riz- 

nica. 
aes, aertSj sr. tuc, novci; aes ali- 

enum, dugoyi. 
aestuo, i. biti vruce, terpiti vru- 

cinu. 
aestus, us, m. plima i oseka, vru- 

cina. 
aetas, atis, z. vek, doba. 
aeternitas, atis, z. vecnost, veko- 

vitost. 
aeternus, a, um, vecan , Vekovit. 
aether, eris, m. eter, t. j. gornji 

zrak. 
' Aethiops, opis, m. Aetiop. 
aevum, i, sr. vek. 
aevum agere,vek provesti,boraviti. 
afabilitas, atis, z. ljubezljivost, 

razgovornost. 
afinis, e, rodjak, rodica, rodja- 

kinja, bliznji, susedan. 
affirmo, 1. tverditi. 
afflatus, us, pridah, nadahnutje. 
afftigo, 3. biti, pobiti, pobijati,ubi- 

ti, ubijati. 
affluo, 3. doplinuti. 



Africa, ae, z. im. via. Afrika. 

Africus, i, m'. jug. 

age, dajde, deder, nuder. 

ager, plur. agri, njiya. 

a 99 er > geris, m. nasip, obkop. 

aggrediar, gressus sum. 3. napasti. 

agitatio, onis, z. micanje, giba- 

nje, kretanje. 
agito, l. goniti, micati, dermati , 

burkati. 
agnosco, 3. poznati, spoznati, 

spoznavati. 
ago, 3. goniti, terati,raditi, ciniti. 
agricola, pi., ae, tezak, kmet, 

poljodelac. 
agricultura, ae, poljodelstvo. 
ah, uzklik ah. 
Alba, ae, 2. ime vl. Alba grad u 

Laciu. 
albico, 1. beliti se. 
Albisy is, m. Laba (reka) . 
albus, a, um. bio, b$l. 
algeo, alsi, 2. zebsti. 
alibi, pris. drugde, onde. 
alienus, a, um, tudj. 
alimentum, i, sr. hrana. 
aliquamdw, pris. donekle. 
aliquantus, a. um, nekoliko, nesto. 
aliquid, nesto. 
aliquod, nekoliko. 
alius, a, ud, drngi, ini ; alius- 

alius, jedan - drugi. 
alligo, 1. svezati, privezati, za- 

mersitf, zaplesti. 
Allobrox, ogis, m. Allobrog, 
alluo, 3. plakati, prati. 
alo, 3. hraniti, pitati. 
Alpes, plum, z. Alpe, Planine. 
alter, a, um, drugi, ini, jedan. 
alteruter, tra , trum, jedan, (od 

dvojice) oba 
alius, a, um, visok, dubok. 
Alyzia, ae, z. Alyzia grad n Akar- 

naniji. 
amabUis, e, ljubezljiv, ljubezniv. 
ambigue, pris. dvounino. 
ambiguus, a, um, nestalan, dvou- 

man. 
ambkw, onis, z. castoljubje. 
ambitus, us, protuzakonito is- 

kanje casti. 
ambrosia, ae, z. ambrosia (jelo 

bogovah). 
ambulo, i. ici, setati, hoditi. 



arnica, as, z. prijateljica. 
amicitia, ae, z. prijateljstvo. 
amictus, a, um, zaogernut. 
amiculum, i, sr. haljina. 
amicus, i, m. prijatelj. 
amitto, 3. gubiti, izgubiti. 
amoenus, a, um, ugodan. 
amor, oris, m. ljubav. 
amplector, xus sum, 3. obujniiti, 

okruziri. 
amplifiico, 1. razmaknuti, povek- 

sati. 
amplio, 1. razprostraniti, 
amplitudo, dinis , z prostor, pro- 

storia, prostranost, postranstvo. 
amplius, pris. vise, vec. 
amplus. a, um, prostran. 
ancilla, ae, z. sluzkinja.sluzbenica. 
ango, anxi, 3. zalostiti, izjSdati, 

skoncivati. 
angor, oris, m. tezkoca, pojeda- 

nje, nemir. 
anguis, is, m zmija. 
anima, ae, z. dusa; zivot, dah, 

dih. 
animans, antis, sr. zivuce, stvar 

zivuca , zivotno. 
animus, i, m. duh, serce, um. 
annona, ae, z. zivez, jestivo, zitO. 
annus, i. m. godina. 
annuus, a, um, godistiji. 
ante, prist prijr; predlogcum ace. 

pred, preda, prije. 
antenna, ae, z. rcotka, jedrena. 
amtepdno, 3. predpostaviti, pred- 

postavljati. 
antiquus, a, um, starinski, star. 
Anxur, uris, sr. im. vl. Anxur, 

^rad u Laciiu. 
appello, 1. zvati, iinenovati. 
apertus, a, um, otvoren. 
apis, is, z. pcela. 
apparatuses, m. sprava, priprava. 
appareo, 2. pojaviti se. jasno biti. 
apposltus, a, um, prislonjen, pri- 

lozen. 
approbatio, onis, odobrenje. 
approbo, i. odobriti. 
a-ppropinquo, 1. pribliziti se, pri- 

blizavati se, primaci se, pri- 

raicati se. 
aptus, a, um, prikladan, sposo- 

ban, prijatan. 
apud. predl. sa ace. kod, pri, u. 



115 

Arabs, bis, m. Arabin. 
aranea, ae, z. pauk, paucina. 
orator, oris.m. orac, rataj, tezak. 
arbiter, *ri,m.pogadjalac. svedok, 

gospodar, izabran sudao. 
arbitror 1. misliti, derzati. 
arbor, oris, z. dervo. 
arbustum, i, sr. dervlje. 
arceo, 2. oribiti, sustegnuti. 
archon, ontis, m. arhont. 
arete, prisl. tesno, cversto, jako. 
ardeo, 2. goreti. 
ardor, oris, m. Oganj, zar. 
arduus, a, um, sterm, visok, te- 
zak, verletaD ; arduum, i, s.w\- 

sina. 
arenosus, a, um, p&skovit. 
aresco, 3. sahnuti. 
argentum, i, sr. srebro. 
aridus, a, um, suh. 
Ariobarzanes, nis, m. Ariobarzan. 
arista, ae, z. i) osje na klasu, 

2) klas. 
Aristides, dis, m. Aristid. 
arma, drum, sr. oruzje. 
armatus, a, um, oboruzan, oruzan, 
aro, 1, orati, pluziti. 
aroma, mdtis, s. zacin, mirodija. 
ars, tit, z. umStnost, umfica, hi- 

trina. 
arteria, ae, z. bilo. 
articulus,i, w. claDak,udo, sgloba. 
artifex, ficis, m. umetnik. 
tirtifex (scenicus), igralac teatral- 

ni . glumac. 
artijic"tum, i, sr.umetnosr, umSca. 
arx, arcis, z. kasteo, kula. 
ascendo, di, sum, 3. uzici. 
asper, a, um, ostar, hrapav, ze- 

stok. " 
assentio, si, sum, 4. slagati se. 
assiduus, a, urn, neprestaD,poslen. 
astrum, i, sr. zvezda. 
ater, atra , atrum, cern. taman, 

mracan. 
Athenae, arum, z. Atene. 
Athenienses, ium, sr. Atenjani. 
atque, vez. i. 

attenius, a, um, pazljiv, pozoran. 
atticus, a, um, atticki. 
attrdho, 3. privuci, pritegnuti. 
auctor, oris^ m. zacetnik, sv§tnik. 
auctoritas, dtis, z. uglednost, po- 

vaga. 

8* 



116 

audacia, ae, £. smelost. 
audacter, pris. smiono. 
audens, enlis, hrabar, smel. 
audeo, 2. smeti. 
audio, 4. cuti. 
auditor, oris, m. slusalac. 
auditus, us, m. sluh. 
augeo, 2. mnoziti, usreciti. 
augur, guris, m. augur, pticogo- 

netalac. 
augurium, i, sr. kob, znak. 
auguro, i.proricati, gonetati. 
augur or, 1. proreci, gatatk 
aula, ae, z. dvor, dvoriste. 
aureus, a, um, zlatan. 
auris, is, z. uho. 
aurora, ae, z. zora. 
aurum, i, sr. zlato. 
auster, stri, m. jug (vetar). 
out, vez. ili. 
auxilium, i, sr. pomoc. 
avidus, a, um, pohlepan. 
avaritia, ae, z. lakomost , sku- 

post. 
avarus, a, um, lakomac, tverdica. 
avoco, i. odazvati, smesti, sme- 

tati. 
avolo, i. odleteti, leteti. 
avus, i, m. ded. 

B. 

Babylontus , a, um, babylonski- 
Bacchus, i. m. Bacho bog od 

vina. 
barbaria, ae, z. inostranstvo. 
barbarus, a, um, barbarski. 
barbitos, i. c. lira. 
beate, pris. blazeno. 
beatus, a, um, blazen. 
Belgae, m. Belgianci,puci u Galliji. 
bellicosus, a, um, ratoboran,ubojit. 
belUcus, a, um, ratan. 
bello, 1. voditi rat, ratovatL 
bettua, ae, z. zvere, zivince. 
bene, pris. dobro. 
bene/actum, i, s. dobrodelo. 
beneficus, a, um, dobrotvoran. 
beneficium, i, s. dobrocinstvo. 
bene habere, dobro stojati, dobro 

se nalaziti. 
benevolenita, ae, z. dobrohotnost 
benevolus, a, um, dobrohotan. 
benigne, pris. dobrohotno, blago- 

hotDO, prijazno. 



benignitas, atis, z. dobrohotnost f 

dobrotvomost. 
benignus, a, um, blag. 
bestta, ae,Z. zver; zivotinja. 
bestiola, ae, z. zverca. 
Bias, antis. m. Bias , jedan od 

sedam mudracah rodom iz 

Priene. 
bibliotheca, ae, z. knjiznica. 
bibo, 3. piti. 

Bithynta, ae, z Bithynia. 
blanditia, ae, z. miloyanje, ula- 

givanje, blaznjenje. 
blandus, a, um, blazniv, umi- 

Ijat. 
bos, bovis, m. vo, vol, bik. 
brachium, i, s. misica. 
brevis, e, kratak. 
brevitas, atis, z. kratkoca. 



Cacumen, minis, s. verh, verhu- 

nac . 
cado, cecidi, casum, 3. pasti. 
caedo, 3. biti, ubiti, seci. 
Caesar, aris, m. Caesar. 
calamttas, atis, z. nesgoda. 
calcar, oris, s. ostruga. 
Calchas, antis, m. vl. i. Kalchas. 
caleo, ui, 2. vruc biti. 
caltdus, a, um, topao, vruc. 
caliginosus, a, um. maglen, mra- 

can, taman. 
calltdus, a, um, lukav, segav. 
camelus, i. m. deva. 
campus, i, m. polje , ravan, rav- 

nica, campus martius, martovo 

polje. 
candidatus, i, m. kandidat. 
candor, oris, m. sjajnost, jasnoca. 
canesco, 3. sedSti, sed postajati» 

posediti, osediti, pob61iti. 
canis, is, m. pas. 
Cannae, drum, z. vl. Kanne, grad 

u Italiji. 
cano, 3. pevati. 
canto, 1. pevati. 
canus, a, um, sed, siv. 
capesso, 3. zaceti, poduzeti, za- 

ciniati, pocimati. 
capio, 3. oteti, zarobiti, uhvatiti. 
Capitolium, i, s. vl. i. Kapitoliunw 

jedan dio Riina. 
capreolus, i, m. sernjak. 



captivus, a, um, uhvatjen, suzanj. 
caput, itis, s. glava, glavni grad. 
carina, ae, z. plav, brod. 
cams, a, um, drag, mio. 
Casilinum, i, s. Kasilin, grad 

u Kampanii. 
Calatia, ae, z. Kalacia, grad 

u Kampanii. 
castra, drum, s. tabor. 
casus, us, m. slucaj, sgoda, ne- 

Ggoda, dogadjaj. 
Catilina, ae, m. vl. i. Katilina. 
cauda, ae, z. rep. 
caudinus, a, um, kaudinski. 
causa, ae, z. uzrok. 
cautus, a, um, oprezan, lukav. 
caveo, cavi, cautum, 2. cuvati se, 

paziti se. 
cedo, cessi, cessum, 3. ici, ustupiti, 

uzmaci. 
celeber, bris, bre, glasovit, rnnogo 

polazen. 
celebro, 1. slaviti, svetkovati. 
celeritas, atis, z. berzina. 
celertter, prisl. berzo. 
celsus, a, um, visok, uznosit. 
Celtae, drum, m. Celtjani, puci u 

Galliji. 
censeo, % c§niti, poceniti. 
censor, oris, m, censor. 
census, a, um, procenjen. 
census, us, m, cenitba, popis puka 
centurio, onis, m. stotnik. 
Cerberus, i, m. Cerber, troglavi 
pas, cuvajuci vrata dolnjega 
sveta. 
cemo, 3. videti, gledati. 
cert amen, mis, s. borba, boj. 
certatio, onis, z. natecanje, tak- 

menje, borba. 
certe, prisl doista, zaista, 
certo, 1. boriti se, takmiti se. 
certus, a, um, stanovit, izvestan. 
cervix, ids, z. zatSlak, vrat, sija. 
cespesy %tis, m busen. 
cesso, 1. prestati, oklevati. 
ceterus, a, um, ostali. 
Charybdis, is, z. Karibda , vir 
(vertlog) pogibeljau u t&snu 
sicilianskom. 
Chersonensis, is. w.Cherzonezarjin. 
cibarms, a, um, jestveni, plur. 
cibdria, drum, hrana, zivez, stvari 
za jestivo, jestiva. 



117 

cibus, i, m. jestvinajestivo, jelo. 
cicada, ae, i. overcak. 
ciconia, ae,z. roda, §trok. 
cicur, uris, pitom. 
Cilicia, ae, z. Cilicia. 
cimbricus, a, um, cimbarski. 
cinctus, a, um, opasan, obko- 

ljen. 
cingo, 3. opasati, obkoliti. 
cinndmum, i, s. korica (mirodia). 
circa, predl, sa ace. oko, okolo. 
cir cuius, i, m. krug. 
circumago, 3. okrenuti ; pass, o- 

bavitf tecaj svpj. 
circumdo, 1. obdati, obkoliti, o- 

kruzavati. 
circumjluo, 3. obticati. 
circumfluus, a, um, obtecen. 
circumvenio, veni, ventum, 4. ob- 
koliti, okruziti, prevariti. 
circus, i, m. cirkus, terkaliste. 
citerior (comparativ od extra), ovo- 

stran. 
cito, prisl. berzo. 
citra, predl. s ove strane. 
civilis, e, gradjanski. 
civis, is,_m. gradjanin. 
civitas, atis, z. derzava, grad, 

pravo gradjanstva. 
clades, is. z. poraz, razsap. 
clam, prisl. kradom , tajom. 
clamo, 1. vikati. 
clamor, oris, m. vika, krika. 
clarus, a, um, glasovit , jasan, 

bistar. 
classicum, i. s. vojeni znak, boj- 

ni glas. 
classis, is, z, brodovi, brodovlje. 
claudo, 3. zatvoriti, 
claudus, a, um, sepav, hroui. 
clausus, a, um, zatvoren. 
clavus, i, m. kerniilo, timun. 
dementia, ae, z. miloserdje, mi- 

loserdnost blagost. 
clypeus, i, m. stit. 
coecus, a, um, slep. 
coelestis, e, nebeski. 
coelnm, i, s. nebo, podnebje. 
coena, ae, z. obrok. 
coeno, 1. jesti, blagovati, ve- 

cerati. 
coetus, us, m. skup, sbor. 
cogitdtio, onis, £. misljenje , mi- 

so , nakana, namisljaj, naum. 



118 

cognatus, a, um, srodan, u rodu, 

subst. rodjak. 
cognitio, onis, s. znanje, pozna- 

nje, spoznanje. 
cognomen, minis, z. prezime, nad- 

ime, nadimak. 
cognosco. 3. znati, poznati, spoz- 

nati. 
cogo, 3. sgernuti. sgertati, siliti, 

prisiliti. 
cohibeo 2. suzderzati, uzpregnuti. 

cohors, ortis, z. kohorta. 
collega, ae, m. drug n sluzubi, slu - 

zidrug. 
colligo^ 3. kupiti, skupljati, do- 

bivati, pridobivati. 
■collis, is, m. berdasce, glavicica, 

brezuljak. 
colloco, 1. namestiti, nastaniti. 
colloquium, i, sr. razgovor, dogo- 

vor. 
colloquor, cutus sum, 3. dogova- 

rati se, dogovoriti se. 
colo, 3. stovati, poStivati. 
colonia, ae, z. naselbina. 
color, oris, m. boja, mast. 
columba, ae, z. golub, golubioa. 
columna, ae, z. strip 
coma, ae, &. vlasi , kosa. 
comes, itis,m. drugar. 
comitas, atis, z. prijaznost. 
comitium, i, s. skupstina, ponaj- 

vise u pluralu : comitia, drum, 

skupstina. 
commeatus, us, m. dovoz. 
commemoro, 1. razmisljati, spo- 

menuti. 
commendo, 1. priporuciti, pripo- 

rucati. 
commeo, 1. hoditi, ici. 
commercium, i, s. obcenje, pro- 

met, tergovina. 
comminuo, 2. uiualiti, umaljavati, 

slabiti, oslabiti. 
committo 3. predati, naloziti, da- 

ti, proelium committere, po- 

tuci se, zametnuti boj. 
commode, prisl. sgodno, skladno. 
commodum, i, s last, udobnost. 
commonefacio, feci, factum, 3. opo- 

nienufci, opiminjati krepko. 
commoror, i. boraviti. 
commoveo. 2. ganuti. gibati, uz- 

nemiriti. 



communico, 1. priobciti. 
communis, e, obci, obcen, obi 

can ; sebican, skupan, ukupan. 
communiter. prisl. skupa. 
compages, is, z. sklop, zgloba. 
compareo, ui, 2. pajaviti se,uka- 

zati se. 
comparo, 1. 'pripraviti, pribaviti, 

prispodobiti. 
compendium, i, s. pristeda , do- 

bitak, korist. 
compensatio, onis, z. izmena, obra • 

cunanje, obracunavanje. 
compleo, evi, etum, 2- naversiti, 

napuniti. 
complector, xus sum, 3- obujmiti, 

doseci. 
compos, dtis, vladajuc, siguran, 

imajuc. 
comprobo, 1 . odobriti, odobravati. 
concedo, 3 dati, dopustiti ,dopu- 

scati. 
co«ciZio,l.sloziti,pomiriti,pribaviti. 
concino, 3. pevati. 
concidnor, l.govoriti u skupstini. 
concito, i. goniti, terati, podba- 

dati, dermati. 
concordia, ae, z. sloga, sklad. 
concors, cordis, slozan- 
concurro. curri . cursum, 3. ster- 

cati se. 
coudemno, 1. osuditi. 
condw, 4. zaciniti, smociti, me- 
leiniti. 

conditio, onis, 2. polozaj.odnosaj. 
condttor, oris, m. utemeljitelj, sa- 

graditelj. 
condttus, a, um. sagradjen ; ab 

n.rbe condita, od postankagra- 

da, od ?agradjena Rirna. 
condo, dldi. d"tum, 3. utemeljiti, 

sagraditi, sazidati, sahraniti. 
confectus, a, um, popunjen, po- 

uapravljen. 
conficlo, 3. sversiti. 
confido, 3. uzdati se 
confirmo, 1. utverditi, odrediti. 
confio, 1. potaci , potaknuti, sta- 

ci, staknuti, spuhati. 
confundo, 3. mesati. 
congrego, i. skupiti, spraviti. 
conjecto, I. pogadjati, pogoditi, 

gonetati, ogonenuti, prosuditi, 

prosudjivati. 



119 



C' njunctio, dnis, z. savez. 
conjungo, unxi, unctum, 3. skop- 

catf, svezati, sjediniti. 
conjunctus, a. Mw,svezan, sklopljen 
conjurdtus, a, um, urotan. 
conjuro, 1. urotiti se. 
conjux, jugis, z. zena, supruga. 
connecto, 3, sklopiti, sjediniti, uje- 

diniti, svezati. 
conor, i. nastojati. 
conqueror, stus sum , 3. tuziti se, 
conscientia, ae, z. savest, spoz- 

nanje. 
conscius, a,um, koj se cuti, spoz- 

naje ; conscius recti, cuteci se 

prav ; mens conscia, pamet eu- 

teca se pravedna. 
consecrdtus, a, um, posvefjen. 
consenesco, 3. ostareti. 
consensus, us, m. sklad, suglasje. 
consentiens, entis f slozan, suglasan. 
consequor, cutus sum, 3. sledeti, 

stici, steci. 
consero, 3. posijati, saditi. 
conservatus, a,um, sacuvan.spasen. 
conservo, i. uzderzati, hraniti. 
consido, sedi, sessum, 3. smestiti 

se, nastaniti se. 
consilium, i, s. sv&t, savet , na- 

misljai, mnjenje, vece. 
consocto, I. sdruzit), sjediniti. 
consocius, i, m. drug, dionik. 
consdlor , 1. t&sits. 
conspectus, us, m. oci, lice, vid, 

pogled. 
conspergo,. si, sum, 3. nakvasiti, 

poskropiti. 
consptcor, 1. spaziti. 
conscribo, 3- pisati, popisati, sku- 

piti. 
constaniia, ae, z. postojanost. 
constat, 1. zna se. 
constituo, 3. postaviti, utemeljiti, 

napraviti. 
constitutus, a, um, ustanovljen, 

odredjen, uglavljen. 
consto, 1. sastojati. 
constringo, strinxi, strictum, 3. ve« 

zati, svezati, sputiti. 
consuetudo/cnis,z. navada, obicaj. 



consul, is, m. konsul, (najvisji 

dostojanstvenik u negdasnjoj 

rimskoj republici). 
consularis, e, konsulski. 
consulatus, us, m. konzulat. 
consulo, sului, sultum, 3. pitati, 

svetovati. 
consulto i. svStovat.i se, vecati. 
consumo, 3, potrositi, potratiti. 
contemno, 3. prezreti, prezirati. 
contentio, dnis, z. napor, trud, 

lazpra, prepor, prepiranje. 
contentus, a, um, zadovoljan. 
coniiceo, 2. umuknuti. 
contineo,% vezati,derzati u skupu- 

stezati, stegnuti. 
contmens, entis, neprekinut. 
contingo, 3. zapasti, zapadati, 

dogoditi se, pripasti, slueiti 

se, sgoditi se. 
continuus, a, um, zaseban, ne- 

prestan. 
contra, prist, sa ace. suprot, pro- 

tiva. 
contradico, 3. protureci, protu- 

sloviti. 
contraho, xi, ctum, 3. stegnuti* 
contractus, a, um, protivan. 
contremisco, 3. derktati, uzderk- 

tati. 
controversta, ae, z. razpra, pre- 

pir, prepirka. 
contubernalis,is,m. drugar, pajdas. 
contumelia, ae, z. pogerda. 
convenio, 4. pohoditi, sastati Be. 
converto, 3 okrenuti. 
conviva, ae, m. i z. gost. 
convivium, i, s. gostba, sobet. 
copta, ae, z. mnoztvo, visebroj ; 

copiae, drum, vojska, cete. 
copiosus, a, um, bogat. 
coram, predl. pred. 
cornu, us, s. rog, krilo. 
corona, ae, z. kruna, venae. 
corpus, oris, s. telo. 
corrigo, 3. popraviti, poprav- 

ljati. 
corrumpo, 3. pokvariti, kvariti. 
cortex, ticis, z. kora, ljuska. 
Cotta, ae, m. vl. i. Kotta. 
crassitudo, dtnis, z. debljina. 
crassus, a, um, debeo, cest, gust. 
crasiinus, a, um, sutrasnji. 
creber, bra, brum, cest, gust. 



120 



credo, 3. verovati, misliti, povS- 

rovati, povgriti se. 
cremo. 1. paliti, zgati. 
creo, 1. izabirati, izabrati, cioiti, 

naciniti. 
crepitus, us, m. prasak, zveka, 

stropot. 
cresco, 3. rasti. 
crimen, minis, s. zlocinstvo. 
crueiatus, us, m. muka. 
crudelis, e, okrutan. 
crudelitas, atis, i. okrutnost. 
culpa, ae t *- krivina. 
cultor , oris, m. tezalac, stanovnik 
culiura, ae, z. obradjivanje. 
cultus, us, m. prigledba, dvorba, 

ng S a * v , A . 

cultus, a, urn, tezan, obradjen. 

cum, predl. sa abl. s, sa. 

cunctator, oris, m. oklevalo. 

cunctor, 1. oklevati, odvlaciti. 

eunctus, a, um, vas, ukupan. 

cuniculus, i, m. prokop pod zem- 

Ijom, rov. 
cupiditas, atis, z, pozuda. 
cupidus, a, urn, zeljan. 
cupto, 3. zeleti. 
cur, zasto. 

cura, ae, z. briga, skerb. 
curia, ae, z. vecnica. 
coriosus, a, um, zeljan znati, 

ljubopitan. 
euro, \. nastojati, njegovati. 
curriculum, i, s. tecaj, terk. 
curro, 3. tercati, teci. 
cursus, us, m. terka, tercanje 
curvus, a, um, kriv, poguren. 
custodio. 4. straziti, cuvati. 
custos, odis, m. cuvar. 
Cybistra, orum, s. vl. i. Cybistra, 

Cybistarab, grad u Kapado- 

ciji. 
Cyclops, opis, m, vl. i. Cyklop, 

Kyklop. 
Cyprus, i, z. vl. i. Cypar, otok u 

sredozemnom moru. 



D 



Damnosus,a,um, pogubnn, stetan. 
datus, a, um, dat, dan. 
debeo, 2. morati, dugovati. 
debiVito, 1. slabiti, oslabiti. 



decemplex. plicis, deseterostruk- 
decemvir, i, m. decemvir. 
decido, 3. pasti, padati. 
decorus, a, um, dican. 
decresco, 3. padati. 
decurro, 3. stercati, sterkivati, sle- 

teti. 
dedecus, oris, s. prikor, sramota. 
dedico, \. posvetiti. 
deditio, onis, z. predaja. 
deditus, a. um, predat, posvetjen. 
dedo,ded1di,ded'itum, 3.dati ,podati. 
I deduco, 3. izvaditi, vaditi, izvesti, 

odvesti, izvoditi, odvoditi. 
defectio, onis, z. nedostatak : solis 

defectio, poinercanje sunoa. 
de/endo, 3. braniti. 
definio, 4^ omedjasiti, ustanoviti. 
definitio, onis, z, objasnjenje, o- 

znacenje. 
defraudo, j. prevariti, varati. 
dego, 3. boraviti. 
deinde, prist, zatim, posle. 
delecto, i. nasladiti, nasladjivati. 
delector, 1. nasladjivati se. 
deleo, tevi, Xetum, 2. razoriti. 
delibdtus, a, um, izvadjen,kusan. 
delibero, 1. promisliti' 
deliciae, drum, z. razkosa. 
deligo. 3 izabrati, odabrati, iza- 
birati, odabirati 
delphicus, a, um, deliijski. 
delphinus, i, m. pliskavica, dupin. 
demens, «n*is,bezuman,nesmotren. 
demergo, 3. potopiti. 
demitto, 3. poslati dole, se demit- 

tere, ici, poci, spustiti se, sici. 
demolior, 4. srusiti. 
demum, prisl. tek, tekar. 
dens, tis, m. zub. 
depono, posui, positum, 3. pola- 

gati, poloziti. 
depravo, 1. kvariti. 
deprehendo, 3. zateci, zatecati. 
deseisco, scivi, scitum, 3. odverci 

se : 
descrtbo, 3. razdeliti, prepisati. 
desertus , a, um, pust. 
desiderium, i, s. pozuda, zelja. 
desidero, 1. manjkati, zeleti 
desidia, ae, zabavljanje, zabava- 
designo, i. imenovati, izabrati. 
desino, 3. prestati 
deslsto, 3. odustati. 



despero, i. sdvojiti. 

destinatus, a, um, odredjen. 

destino, 1. odiediti. 

detege, 3. odkriti^ odkrivati. 

deterreo, 2. ostrasiti, suzbiti. 

detraho, xi, ctum, 3. odkinuti, 

Deus, i, m. Bog. 

devasto, 1. harati. 

devincio, vinxi, vinctum, 4. obve- 

zati. 
dexter, tra, trum, desan, desni. 
dialectica, ae, z. dialektika. 
dialogus, i, m. dvogovor, raz- 

govor. 
dico, 3. kazati, reci, govoriti. 
dictator, oris, m. diktator. 
digtatura, ae, z. diktatura, dikta- 

torstyo. 
dictio, onis, z. govor, govorenje, 

recenje, pripovedai je , causae 

dictio, rasprava, parnica, pre- 

tresivanje parbeno. 
ditto, 1. nareci, diktirati. 
dictum, i. s. rec, izreka. 
difficile, prist, tezko. 
difficilis, e, tezak, trndan. 
digitus, i, m. perst. 
dignitas,dtis, £. cast, dostojanstvo 
dilabor, psus sum, 3. razpasti se, 

propasti. 
dilig enter , prisl. marljivo. 
dillgo, 3. ljubiti, stovati. 
dimtco, i. boriti se. 
dimidium, i, s. polovina,polovica. 
dimitto, 3. razpustiti. 
dinumero, i. brojiti. 
discedo, 3. otici, odlaziti. 
discepto, 1. pretresati, prepirati se. 
discemo, 3. luciti, razabirati,raz- 

luciti, razabrati. 
discerpo, 3. razterci, raztergnuti, 

razterzati. 
disciplina, ae, z. nauk, znanost, 

karnosf; stega. 
disco, didici. 3. uciti se, 
discolor, oris, raznomastan , raz- 

like farbe. 
discordia, ae, £. nesloga. 
discordo, 1. neslagati se. 
discrimen, minis, s. pogibelj, od- 

luka. 
discurro, 3. raztercati se, raza 

suti se, razprostraniti se, pro- 

suti se. 



121 

disertus, a, um, recit. 

dispar, dris, nejednak, lib, raz- 

lican, razlicit. 
displiceo, 2. nedopadati se, za- 

mSriti se. 
dissensto, onis , razlikost mn£nja. 
dissentio, 4. neslagati se u mng- 

nju. 
dissideo, 2. neslagati se, biti it 

neskladu (a se. sam sobom). 
dissimilis, e, nenalik, nenalican. 
dissimulo, 1. tajiti, kriti. 
dissipatus, a, um, raztresen. 
dissipo, i. raztresti, razpersiti. 
dissolvo, 3. raztresti, razvezati. 
distinguo, 3' luciti, razluciti. 
distraho, xi, ctum, razderpiti, raz- 

vuci. 
distribuo, 3. d&liti. 
distringo, xi, ctum, 3. razvuci. 
diu, prist, dugo, obdan. 
diuturnus, a, um, dugotrajan. 
diversus, a , um } razlicit. 
dives, tils, bogat, bogatac. 
divido, vlsi, visum, 3. dSliti, po- 

deliti, razdSliti. 
divino, 1. prorokovatf, gatati. 
divinus, a, um, bozji, bozanski. 
divisus, a, um, razdeljen , podS- 

ljen. 
divus, a, um, bozanski. 
do. dedi, datum, 1. dati. 
doceo, 2. uciti. 

doctrina, ae, z. nauk, znanje. 
doleo, 2. tugovati, tuziti. 
dolor, oris, m. bol. 
dolus, i. m. lukavstina, prevara. 
domesticus, a, um. domaci,kucan. 
domicilium, i, s. stan. 
dominatus, us, m. gospodstvo . 
dominus, i, m. gospodar. 
domina, ae, z. gospodarica. 
domo, 1. krotiti. 
domus, us, z. kuca, dom. 
donee, prisl. dok, dokle. 
dono, l. darovati, obdariti. 
donum, i, s. dar. 
dormto, 4. spavati. 
dubius, a, um, dvojben. 
dubium, i, dvojba. 
duco, 3. derfcati, ceniti, poteg- 

nuti, voditi. 
dudum, prisl. davno, odavna. 
dukesco, 3. postati sladafr 



122 

dum, vez. samokad, dok. 
duplex, els , dvostruk, dyogub , 

sngub. 
duplico, \. dvostruciti. 
duro, i. tverditi, utverditi, o- 

tverdnuti , tverdnuti. 
durus, a. um, tverd, tezak. 



E. 



E. ex, pred. c. abl. iz. 

ebur, eboris, s. belokost. 

edax, ddcis. jedak, grizljiv, glo- 

djuc, grizuc 
edo, edi, esum, 3. jesti. 
edico. 3. reci, izreci, narediti. 
edictum, i, s. naredba. 
edicius. a, um, naredjen. 
educatio, onis, z. odgojenje, od- 

hranjenje. 
educo, l. odgojiti. 
efectrix, tricis, z. tvoriteljioa. 
effectus, us, m. ucinak. 
efemindtus, a, um, mekoputan, | 

razbludjen. 
effemtno, 1. razmaziti. 
efflcio, 3. ciniti, raditi, uciniti, 

uraditi. 
ejfodio. effodert, 3. izkopati, izka- 

pati. 
egeo, 2. trebovati. 
ego, ja. 

egomet, ja sam, ja isti. 
egregie, pris. izverstno. 
egregius, a, um, izredan, izver- 

stan, izucan. 
ejulo, 1. jadikovati, naricati, na- 

rekovati. 
elabor, psus sum, 3. izmaci. 
elaboro, \. truditi se, raditi. 
elephas, antis, s slon. 
eligo, legi, ledum, 3. izabrati. 
eloquens, entis, recit. 
eloquentia, ae, z. recitost. 
eludo, 3. rugati se, porugivati se 

igrati, gerditi. 
ementlor, mentitus sum, 4. izlagati, 

prevariti. 
emigro, 1. odseliti. 
emollio, 4. meksati, omlitaviti. 
emtor, xus sum , nastojati. 
Ennensis, m. Ennjanin. 
ensii, is, m. mac. 



enuncio, \. izustiti, izgovoriti, iz- 

govarati. 
Epirotes, ae, m Epiranin. 
epulae, arum , z. plur. gostba, 

sobet. 
epulor, 1. gostiti se. 
equidem, ja sto se mene tice. 
equiiatus, us, m. konjadia , ko- 

njictvo. 
equilo, 1. jahati. 
equus, plur, ggw, konj. 
eradico, 1. izkoreuiti, izkorenji- 

vati. 
erectus, a, um, gore uzdignut, uz- 

pravljen. 
ergo, adv. dakle, 

eripio, ripui, reptum, 3. ugrabiti. 
errans, antis, bludec, stellae erran- 

tes, planete, zvezde pomicne. 
erro, j. bluditi. 

error, oris. m. bludnja, zabluda. 
erubesco, but, 3. pocerveniti, sti- 

diti se. 
erudio, 4. poducavati. 
eruditus, a, um, ucen, naucan. 
erumpo, 3. erupi, eruptum, pro- 

valiti. 
eruptlo, onis, z. izsert, izsernutje. 
Erumanthus, i, m. Erimant, 

berdo u Arkadiji. 
esurio, 4. gladovati. 
et, i. 

etiam, takodjer, i. 
elsi. vez. premda. 
Euphrates, is, m. Eutiat. 
Europa, vlas. im. Europa. 
evddo, 3. izaci, izlaziti, postati, 

postajati. 
evello, 3. cupati, guliti, izcupati, 

izgnliti. 
evenio, 4. dogoditi se, zapasti. 
evenlus, us, m. posledak. 
everto, 3- prevernuti, srusiti, po- 

rnsiti, rusiti. 
Evius, i. m. Evius, nadime Bac- 

chovo. 
enalbesco, 3 pobledeti, proble- 

deti, bledeti. 
examen, %nis, s. roj. 
excellens, entis. uznositi. 
excello, 3. odlikovati se. 
excidium, i, s razsap, razor. 
excito, 1. buditi, probuditi, uz- 

piriti. 



123 



exclamo, i. viknuti. 

excogito, 1. izmisliti, izmisljatL 

excdlo. 3. obradjivati, izobraziti 

txcrucio, i. muciti. 

excuso, i. izpricati. 

exedo, edi, esum, 3. izjesti. 

exemplar, arts, s. uzor, Ogled. 

exemplum, i, s. primer. 

exeo, 4. izaci. 

exerceo, 2. vezbati, raditi, izver- 

sivati. 
exercitus, us, m. vojska, vojnica 
exiguus, a, um, malen. 
exilium, i. s. izgon, prognanstvo 
exitis, e> mersav, suh, malen. 
eximius, a, vm, osobit. 
exinde, prisl. odatle, odtale, od- 

tnda. 
existimo, i. sceniti, smiti. 
existo, 3. obstati, biti, postati. 
exitivm, i, s. poguba, propast. 
exiius, us, m. izlazak, izhod. 
exordium, «', s. pocetak. 
exorno, 1. kititi, izkititi. 
exoro, 1. umoliti, blaziti. 
expedto, 4 odresiti, rSsifi, .odre- 
siti, obaviti, obavljati, opra- 

viti, opravljati. 
expello, puli, pulsum, 3. terati, pro- 

terati. 
expeto, ivi, ili, *, itum. 3. zudeti. 
expleo, 2. izpuniti. 
explico, 1. razviti, tumaciti. 
explordtor, oris, m. uhoda. 
exprobro, 1. spocitati. 
expugno, 1. osvojiti, uzeti. 
exquisitus, a, um, izboran. 
exspectatio, onis, z. cekanje, oce- 

kivanje. 
exspecto, 1. cekati. izgledati. 
exspiratio, onis, z. oduha, izpara, 

izvapljenje. 
exstinguo , 3. ugasiti, uternuti, 

gasiti, ternuti, unistiti. 
exsto, 1. obstojati, imati. 
exstruo, 3. sagraditi, graditi, zi- 

dati, uzidati. 
extenuo, 1. rediti, tanjiti. 
extimesco, 3. bojati se. 
extra, pred. c. ace. izvan. 
extraordinarius, a, urn, izvanredan. 
extremus, a, wm, skrajni. 
exul, ulis, m. prognanik. 
exsulto, 1. radovati se, buciti. 



F. 

Faber, bri, m. kovae. 
fabula, ae, z. basna, bajka. 
fabulosus, a, um, izmisljen. 
facete, prisl. saljivo, dosStljivo. 
facile, pris. Jasno, lahko. 
facillime , pris. najlasnje , jako 

lasno. 
facinorosus, a, um, porocan. 
f acinus, noris, s. prikor, rugota, 

sramotno delo. 
facto, 3. ciniti , uciniti , tvoriti, 

raditi. 
factum, i, s. cin, delo. 
facultas, dtis, z. moc, dar, ime- 

tak. 
fagus, i, z. bukva. 
fallo, 3. varati. 
falsus, a, um, lazan, kriv. 
fama, ae, z. glas. 
fames, is, z. glad. 
familiaris, e, kucan ; res famili- 

aris, kucanstvo. 
familiaritas, dtis, 2. uzdanstvo, 

pouzdano prijateljstvo. 
familiarder, pris. pouzdano- 
fanum, i, s. svetinja, hram. 
far, f arris, s. zito. 
fas, s. neskl. pravo, pravedno, 
pravicno, dopusteno, dozvo- 
ljeno, slobodno. 
fatalis, e, koban 

fatigdtus, a, um, umoran, trudan. 
fatigo, i. kiniti, muciti, truditi. 
fatum, i, s. sudbina, udes. 
faveo, 3. prijati. 
favonius, i, m. zapadnjak (vgtar). 
felicitas, dtis, z. sreca. 
felis, is, c, macka, macak. 
feliciter, pris. sretno. 
femina, ae , z. zenska, zenska 

glava. 
ferax, dcis, plodan, rodan. 
fere, pris. skoro, malne. 
ferio, 4. raniti, udariti, sgoditi, 

pogoditi. 
ferme, pris. skoro, malne. 
ferox, dcis, divlji, hrabar, ubojit. 
ferreus, a,um, zelezan, gvozden. 
ferrum, i, s. zel6zo, gvozdje, mac. 
fertilis, e, plodan, rodan. 
ferus, a, um, divji, divjacan./«ra, 

ae, z. divje zveri , zvgrka. 
fervor, oris, m. zestina, oganj, zar. 



124 



fessus, a, um, trudan. 

festino, 1. hititi. 

festus, a, um, blagdanji, svetcan. 

fetialis, e, fecialski , jus fetiale, 

pravo rata i mira. 
fetus, us, m. mlado, stene. 
fidelis, e, veran, uzdan. 
fiducia, ae, z. uzdanje, pouzdanje. 
jidus, a, um, uzdan, veran, 
figura, ae, z'. kip, slika, podoba. 
film, ae, z. kci. 
jingo, 3. ciniti, uciniti , obrazo- 

vati. 
finis, is, m. kraj, sverha, konac, 

medja, medjas, granica, kotar, 

zemlja. 
finitimus, u, um, sused, medjas. 
firmamentum, i, s. podpora, po- 

duporanj, podupirac, tverdina. 
firmo, 1. jaciti, krepiti, objaciti, 

okrepiti. 
firmus, a, um, cverst, tverd. 
Jlagitium, i } s, rugota, pogerdni 

ciu. 
fiagito, moliti, iskati. 
fiagro, goreti. 
flamma, ae, z. plamen. 
fiebiUs, e, placan. 
Jlecto, xi, xum, 3. sviti, prignuti, 

namoliti. 
jleo, 2 plakati. 
fiexibilis, e, gibak, okretan. 
fiorens, entis, cvatuc. 
fioreo, 2. cvasti. 
Jlos, floris, m. cvefc. 
fiuctus, us, m. val. 
fiumen, minis, s. reka, potok 
fiuo, 3. teci. 

fiuvius, i, m. potok , reka. 
fiuxus, a, um, ininuc, kratkotrajan 
focus, t, m. ogrijiste. 
foedus, eris, s. savez. 
folium, i, s. list. 
foras, pris. van. 
forma, ae, z. podoba, lepota. 
forte, pris, morda; mozda. 
fortitudo, inis, z. hrabrost. 
fortuna, ae, z. sreca, imutak. 
fortunatus, a, um, usrecen. 
fortuno, i. usreciti. 
forum, i, s . terg, piaca- 
fossa, ae, z. jama, obrov, obkop 
foveo, fovi, fotum, 2. grijati. 
fragxlis, e, kerh, slab. 



fragilttas, atis, z. slabost, sla- 

boca. 
fragor, oris t m, nrnebes , fulmi- 

neus fragor, urnebes gromo- 

vah. 
frango, 3. lomiti, slomiti, slabiti, 

oslabiti. 
fraus, dis, z. prevara. 
frenum, i, s. uzda, vojka. 
frequens, entis, cest, mnogobro- 

jan, brojan. 
frequenter, pris. cesto. 
frigidus, a, um, merzao, studen. 
frigus, goris, s. studen, zima. 
frons, tis, z. celo. 
fructifer, a, um, plodan. 
frugaUtas, tdtis, z. treznost, mer- 

nost. 
frugifer, a, um, plodonosan. 
frumentarius, a, um, zitan, zito- 

nosan. 
frumentum, i, s. zito. 
frustra, pris. uzalud, zaman. 
fuga, ae, z. beg, bezanje. 
fugax, acis, beguc, berz, hitar. 
fugio, 3. bezati, uteci, pobeci. 
fugitivus, a, um, b§guc. 
fugo, 1. obratiti u beg. 
fulgetrum, i, s. munja, svStlica. 
fulgor, oris, m. blesak. 
fulgur, uris, s.grom,strela,tresak. 
fulmen, minis, s. munja, svetlica, 

blSsak , grom. 
fulmineus, a, um, gromovni. 
fundio, dnis, z. obava. 
fundamentum, i, s. temelj. 
fundo, 3. liti, izliti. 
furta, ae, z. furia, serda 
furialis, e, serdovan, strasan. 
furor, oris, m. b&snoca 
futurus, a, um, buduc, dosasti. 



G 



Gallia, ae, z. Gallija 
gallina,ae, z. kokos. 
gallus, i, m. kokot, peVac, petao. 
Ganges, gis, m. Ganges reka u 

Aziji. 
garrio, 4. berbljati, priklapati. 
gaudeo, 2. radovati se, aliqua re, 

nasladjivati se cim. 
gelldus, a, um, studen, mrazan. 






gelu, us, s. mraz, led. 

gemo, 3. stenjati. 

gener, i, m. zet. 

genitrix, tricis, &. roditeljica. 

Geneva, ae, z. Geneva, 

gens, gentis, z. puk, narod. 

genus, neris, s. rod, pleine, spol, 

versta. 
Germania , ae , z. Germa- 

nia. 
Germdnus, i, m. Germanin. 
gero, 2. nositi, voditi, ciniti. 
gestus, us, m. gestikulacija, kre- 
tanje liea i rukuh prigodom 
govorenja. 
Gigas, antis ,m. Gigant, gorostas. 
glacies, ei, z. led. 
glans, andis, z. zelud. 
globosus, a, u<m, okrugao, obao. 
gloria, ae, z. slava. 
gloriosus, a, um, slavan. 
gracilis, «, tanak, mersav. 
Graecia, ae, z. Gercka. 
graecus, a, um, gercki. 
graddtim, pris. korak po korak. 
gradus, us, m. stupanj, korak. 

koracaj, stupaj. 
gramen, mis, s. trava. 
grandis, e, velik. 
grate, pris. rado, dragovoljno, mi 

lo, ugodno. 
gratia, ae, &. milost, blagohotnost 

obljubljenost posla. 
gratis, prisl. zaman. 
gratulor, 1. cestitati. 
gratus, a, um, ngodan, prijatan, 

zahvalan, bar an. 
gravis, e, smotren, ozbiljan. 
gremium, i, s. krilo, nSdro. 
grunmo, 4. hroktati. 
guberndtor, oris, m. kernianus, ti- 

munir. 
guberno, 1. vladati,ravnati,uprav- 

Ijati. 
gusto, 1. kusat. 
gustus, us, m. ukus. 



H. 



Habito, 1. stanovati, prebivati. 
hamus, i. m. udica 
Hannibal, bdlis , m. Hannibal 
glasovit vojvoda kartazki. 



125 

haud, pris. ne. 

hebesco, 3. zatupiti se, stupitise, 

otupiti, oslabiti. 
hebes, etis, tup, debeo. 
hebeto, 1. tupiti, iztupiti , slabiti, 

oslabiti. 
Helvetii, orum, Helvetjani. 
Heneti, orum, Heneti puk tracki. 
herba, ae, z. bilje, zelje. 
hercule, uzkl. tako mi Herkula. 
hereditas, dtis, z. nasl$dstvo,fba- 

st'mstvo. 
Hermes, ae, m. herma (glava iz 

koje se pruza stup). 
hesternus, a, um, jucerasnji. 
heu, uzkl. o, jaoh, vaj, vajmeh, 
Hiberma, ae, z. Irlandia. 
hibernus, a, um, zimski. 
hiberna, drum, zimoviste. 
hiems. mis, z. zima. 
hilaris, e, veseo, vedar. 
hilarttas, dtis, z. veselje. 
hinnio, 4. herzati. 
hinnitus, us, m. berzanje. 
hippopotamus, i, m. potocni konj. 
hirundo, dinis, *. v lastavica. 
Hispania, ae, z. Spanjolska. 
historia, ae, z. istoria, povest- 

nica. 
homo, minis, m. coyek. 
honestas, dtis, z. postenje. 
honeste, pris posteno. 
honestus, a, um, posten. 
honordtus, a, um, stovan , cast- 

jeD. 
honorificus, a, um, castan. 
honor, oris, m. cast, postenje. 
hora, ura, sat. 
horreo, 2. ternuti. 
hospes, itis, m. gazda, domacin. 
hospitalitas, dtis, z. gostovnost, 

gostoljublje. 
hospitium, i, s. stan, nociste. 
hostia, ae, z. zertva. 
hostilis, e, rieprijateljski. 
hoilis, is, m. nepriatelj, 
humanus, a, um, covfccanski. 
humidus, a, um, vlazan. 
humUis, e, nizak, smSran. 
humiliter, pris. nizko, ponizno. 
humo, 1. zakopati. 
hyrcanus, a, um, hirkanski, mare 

hyrcanum, more hirkansko, ili- 

ti hvalinsko. 



126 



Ibis, is, z. versta ptice uEgiptu. 
ictus, us, m. udarac, sikac. 
idcirco, vez. toga radi, zato, 
idus, uum, z petnajsti daD me- | 

seca ozujka, svibnja, serpnja j 

i listopada, a u ostalih mese- 

oJh dan trinaesti. 
igitnr, vez. dakle. 
ignavus, a, um, kukavan, trom, 

plasljiv. 
ignavia, ae, z. tromost, lenost. 
ignis, is, m. oganj, vatra. 
igndro, i. neznati. 
ignoratto, onis, z. neznanje,neve- j 

stvo. 
ignosco, 3. oprostiti. 
ignotus, a, um, nepoznat. 
Iltas, adis, z. Iliada. 
Ilium, ii, s. Ilij, Troja. 
iUiberalitas, atis, z. skupost, (pro- 

stota). 
illustris, jasan, candor illustrior, j 

sjajnost veca. 
illustro, i. osvetlati, uciniti gla- 

sovitim. 
illustries, ei, z. potop. 
imago, inis, z. slika, kip. 
imbellis, e , neratoboraD, (bezo- j 

ruzan). 
imber, ris , m. dazd, kisa. 
immemor, oris, nepamtec , koji 

nepamti. 
immensus, a, um, bezmeran. 
immeritus, a. m. bezasluzan, ne- 

zasluzivsi. 
immertto, pris. nepravom, krivo. 
immineo, 2 viseti nad cim, nad- ; 

viriti. 
immo, pris. da, dapace. 
immortalitas, atis, z. bezsmertnost, 

neurrerlost. 
immanis, e, nakazan, strahovit, 

strasan. 
impatuns, entis, neuzterpljiv. 
impedio, 4, preciti. 
impendeo, % predstojati. 
imperator, oris, m. vojvoda. 
imperitus, a, um, nevest, ueizku 

san. 



imperium, ii, s. zapovednictvo, 

viast, derzava. 
impero. 1. zapovedati. 
impertlo, 4. podeliti. 
impetro, 1. moliti, postici. 
impetus, us , m. navala, nasert, 

nastnp. 
implger, gra, grum, neumoran. 
impigre, pris. bezumorno. 
impius, a, um, zao, zlocest, okru- 

tan, nepobozan,opak,bezbozan. 
imploro, 1. moliti. 
impono, 3. naloziti. 
imporiunus, a, um, nepristojati, 

dosadan. 
impotens , entis, bezmocan , ne- 

mocan. 
imprimis , pris. ponajprije, po- 

najvise, osobito, navlastito. 
improbus, a, um, zlocest, bezbo- 

zan. 
improvidus, a, um, nesmotren, ne- 

pozoran, neprovidan. 
inambulo, 1. setati. 
inanis, e, prazan, izprazan, tast, 

nicemuran. 
inaresco, 3. posahnuti. 
incertus, a, um, neizvestan. 
inctdo, 3. upasti, upadati. 
incipio, 3. poceti, pociroati. 
inctitus, a, um, glasovit. 
includo, 3. si, sum , zatvoriti. 
inclytus, a, um, glasovit, slavan. 
incola, ae, m. stanovnik. 
incolo, 3. stanovati, imati za stan. 
incolumis, e, citav, nepovredjen. 
inconstantia y ae, z. nestalnost. 
inconsiderate, pris.nesmotreno,bez 

razbora. 
incredXbVis , e, neyerovan. 
incultus, a, um, neobradjen. 
incurro, 3. dolaziti u sto, zapo- 

ceti, zapadati. 
incuso, 1. kriviti, tuziti. 
incustoditus, a, um, necuvan, past. 
inddgo, 1. njusiti. 
indico, 3. nareci, nayestiti, na- 

ricati, navestati. 
indicus, a, um, indijanski. 
indignissime, pris. preDedostojnO, 

najnedostonijim nacinom. 
indignus, a. wm,nedostojan. 
indisertut, a. um. nerecft. 



127 



indivisus, a, um, nerazdSljen. 
indoles, is, narava, cud. 
induco, 3- navesti, ganuti. 
indulgentia, ae, £."popust, poptls- 

tjanje. 
Indus, i, m. Ind reka u Aziji. 
industry, ae, z. marljivost, trud. 
indutus, a, um, obucen. 
inferus, a, um, podzemaljski. 
inferi, drum, m. doljnji svet. 
inexsuperabilis, e, nedobitan. 
iners, rtis, trom, neumetan, ne- 

zgrapan. 
infidus, a, um, neveran, nepouz- 

dan, neuzdan. 
infinitus, a, um, bezkonacan, 
infirmttas, atis, 2. slabost. 
infirmus, a, um, slab, mlitav. 
injlecto, 3. saviti, izviti, savijati. 

izvijati, previnuti, previjati. 
infra, pred. sa ace. pod, poda. 
infiuo, 3. utecati, teci u sto. 
ingenium, ii, s. um, svest, znacaj, 

duh, cud. 
ingens, entis, golem. 
tngemus, a, um, plemenit 
ingratus, a, um, uezahvalan. 
inho nestus, a, um, neposten. 
inchoo, 1. poceti. 
inimicus, a, um, neprijazan, ne- 

prijatelj, ueprijateljica. 
initium, ii, s. pocetak. 
iniqultas, atis, z. nejednakost,bez 

zakonje. 
injucundus, a, um, neugodan, ne- 

prijatan. 
injuria, ae, z. nepravda. 
injustus, a, um, nepravedan. 
Ino, onis, z. Ino. 
inops, opis, siromah , ubog, po- 

treban. 
innocens, entis, neduzan, nevin. 
innoxius, a, um, neskodljiv. 
innumeraVdis, e, neizbrojan, bez- 

brojan. 
inquit, rece. 
inquieto, 1. uznemiriti. 
insania, ae, &. ludost. 
insamo, 4. besniti, ludovati. 
inscribo, 3. nadpisati. 
insector, 1. goniti. 
insequor, 3. insecutus sum , sle- 

diti uzastopce. 
inservio, 4. sluziti. 



insidior, 1. zasede praviti. 
insipiens, entis, budalast, benast. 
insolens, entis, ob&Stan. 
instauro, 1. obnoviti, ponoviti. 
institutio, onis, z. poducavanje. 
institutum, i. s. uredba, nakana. 
institutus, a, um, poduzet. 
instrumentum, i, s. orudje. 
instruo, 3. opraviti, obdariti, po- 

duSiti. 
insula, ae, z. otok. 
insurgo, 3. dignuti se, dici se 

dizati se. 
integer, gra, grum, citav, cel,pun. 
integritas, atis, z. postenje. 
intelligentia, ae, z. fazum, razu- 

mnost. 
intelltgo , 3 razumeti , videti, 

spoznati. 
intemperantia, ae, z. netreznost, 

neumgrenost 
intendo, 3. nategnuti, napeti, pre- 

citi. 
intercdlo, 1. medjumetnuti, (ume- 

tnuti). 
intercedo, cessi, sum, 3 posredovati. 
■interclusus, a, um, zatvoren. 
interdiu, pris. kadkada. 
interea, pris. medjuto, medjutim. 
interest, razlika je. 
interfector, oris, m, ubojica. 
interior, nutrasnji. 
intermissio, onis, z. zanemarenje. 
interrogo, 1. pitati zapitati. 
interpello, 1. prekinuti. 
intortus, a, um, zavinut, naperen. 
intra, pred. sa ace. medju, u nutra. 
intro, 1. unici. 
intueor, 2. gledati. 
inultus, a, um, neosvetjen. 
inv'ddo, 3. unici, stupiti, usernuti. 
invenio, 3. yeni, ventam, naci. 
inventor, oris, m. iznasastnik. 
inventrix, tricis, z. iznasastnica. 
investigo, 1. izpitati, izpitavati, 

razpitivati, iztrazivati. 
invictus, a, um, nedobitan, nepo- 

bedjen. 
invicem pris. zamenito. 
invidta, ae, z. zavist , nenavid- 

nost, nenavist. 
invidus, a, um, zavidan, 
invidiosus, a, um, zavidan. 
invisus, a, um, merzec, omrazen. 



128 



invius, a, um, bezputan, nepro- 

hodan. 
invdco, i. zazivati. 
ionicus, a, um, jonski, ionski. 
ira, ae, z. serditost, ljutost. 
iracundia, ae, z. serditost. 
iracundus, a, um, serdit, ljut. 
iratus, a, um, razserdjen. 
irreparabilis , e, nepopravljiv, ne- 

povratljiv. 
irretio, 4. zamersiti, zaplesti, 

umrSziti. 
irritamentum, i, s. drazilo. 
irritus, a, um, bezuzpesao. 
Isis, sidis, z. Isida, bozica, egi- 

patska. 
Ister, stri, m. Ister, ime ger- 

cko reke Dunaja. 
Istri, drum, m. Istriani. 
ita, pris. tako , ovako, onako. 
Italia, ae, z. N. pr. Italija. 
Itali, drum, m. Talijani. 
iter, itineris, s. put, putovanje. 
Hero, 1. opetovati, ponoviti. 



J. 



Jaceo, 2. lezati. 

jacto, i. bacati, napoininjati. 

jactus, us, m. metaDJ, hitac. 

juculum, i, s. harba, dziiit. 

jam, pris. vec, jur, jurve. 

janitor, oris, m. vratar. 

jecur, jecinoris, s. jetra. 

jocor, 1. saliti se. 

jocosus, a, um, saljiv. 

jocus, i, m. sala. 

jubeo, 2. zapovedati. 

jucundus, a, um, ug dan, prijatan. 

judicium, i, s. sud. 

judico, 1. suditi, prosuditi, pro- 

sudjivati, ocitovati. 
jugerum, i, s. ral, (semlje). 
jugum, i, s. sleme , jaram. 
jungo, 3. vezat', pripojiti. 
juratus, a, um, zaprisezen, zaklet, 

rorjen. 
jurglum, i, s. kar, razpra. 
jus, juris, s. pravo. 
jusjurandnm, jurisjurandi, s. rota, 

prisega, zakletva. 
jvstitia, ae, z. pravda, pravica, 

pravednost, pravicnost. 
Justus, a, um, rravican, pravedan. 



jussum, i, s. zapoved, uredba. 
juvencus, i, m. junac. 
juvenillter prisl. mladjenski. 
juvenis, is, m. mladic, mladac. 
juventus, tutis,z. mladost, mladez r 

omladina. 
Jupiter, Jovis, m. Jupiter. 



L. 



Labo, 1. ljuljati se. 

labor, oris, m. delo, trud. 

labor, lapsus sum, 3. pasti. 

laboro, 1 raditi, terpeti. 

lac. ctis, s. mleko. 

lacero, 1. derpiti. 

Laco, dnis, m. Lacedacmona?. 

lacrlma, ae t z. suza. 

lacrlmo, i. plakati, suziti. 

laedo, si, sum, 3. povr&diti, uvre- 

diti. 
laetiftco, 1. veseliti,gnojiti(njivu). 
laetus, a, um, veseo, radostan. 
laevus, a, um, lev, suj. 
languesco, 3. omlitaviti. 
languldus, a, um, from, mlitav r 

slab. 
lani/iclum, i, s. cesljanje vune. 
larglor, itus sum, 4. podeliti. 
largitlo, dnis, z. podatnost, da- 

rezljivost. 
laqueus. i, m. zanka, pruglo. 
lascivla, ae, z. obest, razbluda. 
lassitudo, dims, trud, umor, trud- 

noca. 
lassus, a, um, lagodan, trudan. 
lateo, 2. biti u potaji, biti sa- 

kriveno, tajiti se, kriti se. 
lafme, pris. latinski. 
latitudo, udinis, z. shin a. 
latro, dnis, m. razboJEik, lupez, 

hajduk 
latrocinlum, i, s. razbojstvo, 

grabez. 
lutus, a. um, sirok. 
laudabilis, e, pohvalan. 
laudaiio, dnis, z. hvala. 
laudator, oris, m. hvalitelj. 
laudatus, o, um, hvaljen. 
laurus, i, z. lovorika, lovor. 
laus, laudis, z. hvala. 
lavo, i. piati, oprati, miti, umi- 

rati, umiti. 



legatus, i, m. poslanik, poklisar. 
legio, onis, z. legia, ceta. 
legiondrius, a, um, legijski. 
lego, 1. ostaviti. 
lego, Ugi, ledum, 3. citati. 
Lemanus, i, m. lemansko jezero, 

genovsko jezero. 
lenio, 4. blaziti. 
lenis, e, lagan, polagan, blag, 

krotak. 
lente, pris, lagano, pomalo. 
lepor, oris, m. dosetka, dos&t- 

Ijivost. 
Leucas, ddis, z. Leukas, glavni 

grad na otoku Leukadiji na 

jonskom mom. 
leuctricus, a, urn, leuktricki. 
levitas, dtis, z. ]akomisljenost,ve- 

trenost, vStrogonstvo. 
Uvo, 1. dici, skinuti. 
lex, legis, z. zakon, uvet, pogodba. 
libellus, i, m. popis. 
libenter, pris. ratio. 
liberdlis, e, podataD, podatljiv, 

plemenit. 
liberaliter, pris. plemenito, pri- 

jazno* 
libere, pris. slobodno, otvoreno. 
libero, 1. osloboditi. 
libertas, dtis, z. sloboda. 
liberiinus, i, m. slobodnjak. 
libertus, i, m. slobodnjak. 
libet, ili lubet, uit, dopadati se. 
libidinosus, a, um, puten, razblu- 

dan, bludan. 
libido, mis, z. pozuda, samovolja. 
Libya, ae, z. vl. i. Libya, Afrika. 
ligneus, a, um, derven. 
kneus, a, um, lanen, platnen. 
lingua, ae, z. jezik. 
linter, iris, z. korab, camac. 
litera, ae, z. slovo, pi. nauci, pismo. 
lituus, i, m. kucma, (kriv, naku- 

cen stap), rozak, (versta 

orudja muzikalnoga u vojsci 

rimskoj). 
loco, i. postaviti, sagraditi. 
locuples, etis, bo gat. 
locus, i, m. mesto. 
longe, pris. daleko. 
longinquitas, dtis, z. daljina. 
longiiudo, dmis, z. duijina. 
loquacitas, dtis, berbljavost. 
loquax, acis, beibljav, blebetav. 

Primeri za prevodjeuje. 



129 

I loquor, cuius sum, 3. govoriti 
j lubens, entis, dragovoljan, lubenti 
animo, drage volje, dragovolj- 
nim duhom. 
j luceo, 2. svStliti, sjati. 
j luctus, us, zaloba, korota, 
! lucus, i, m. lug, gaj. 
I luna, ae, z. mesec (na nebu). 
I lupa, ae, z. vucica. 
; lupus, i, m. vuk. 
j luscinia, ae, z. slavulj. 
I lux, lucis, z. svetlost, vidSlo. 
! luxuria, ae, z. razkos. 

luxuries, ei, z. razkosa. 

luxuriosus, a, um, razkosan. 

luxus, us, m. razkosa. 

Lyceum, i, s. vl. im. Lycej. 
j Lydus, i, m. Lydjanin. 
I lympha, ae, z. voda. 

lyra } ae, z. lira. 

M. 

Macedonia, ae, z. Macedonia. 
macero, 1. meksati, omeksati, 

slabiti, skoncati, skoncavati. 
machina, ae, z. makina, nastroj. 
macresco, 3. mersaviti, omersa- 

viti. 
Maeander, dri, m. Meander potok 

u Joniji. 
magis, pris. vi§e, jako. 
magister, stri, m. inestar, ucitelj. 
magister equitum, m. konjanicki 

zapovednik. 
magistra, #e, z. uciteljica. 
magistratus, us, m. poglavarstvo, 

poglavar. 
magnificus, a, um, uzmnozan. 
magnifice, pris. velicanstveno. 
magnopere, pris. jako, veoma. 
magnus, a, um, velik. 
Magus, i, m. mag, vestac, mudrac. 
majores, rum, m. dedi, predji. 
male, pris. zlo. 

maledictum, i, s. psovka, kletva. 
malevolus, a, um, zlohotan. 
malignus, a, um, zloserd, zlohotan. 
malitia, ae, z. zloba, pakost. 
malus, i, m. jaibuo, janibor, ka- 

tarka. 
malus, a, um, zlocest, opak. 
mancipium, i, s. kup, kupovina, 
| vlastnictvo. 

9 



130 

mando, 1. naloziti, zapovedati. 

mando di, sum, 3. zvakati. 

manduco, 1. jestK 

maneo, % ostati, ostajati, cekati. 

manus, us, z. ruka. 

marathonius, a, um, maratouski. 

mare, is, s. more. 

marittmus, a, um, morski, pomor- 

ski, primorski, regnum mart- 

t%mum, kraljevstvo, gospodstvo, 

morsko. 
maritus, i, m. muz, suprug. 
Mars, rtis , m. Marte, bog od 

rata- 
Masinissa, ae, m. Masinissa, kralj 

Numidije. 
Massitia, ae, z. Massilia, grad u 

Galliji. 
mater, tris, z. mati. 
materia, ae, z. gradivo, tvar. 
Matrona, ae, z. Matrona, potok 

u Galiji. 
matrona, ae, z. gospodja. 
maturesco, 3. zrijati, dozrijati. 
maturo, 1. zrijati, 
maturus, a, um, zrio. 
medicina, ae, z. lek, lekarija. 
medicus, a, um, lecni. 
medicus, i, m. lecnik. 
medUor, ±. misliti, razmisljati. 
medms, a, um, srednji, mediis in 

armis, usred oruzja. 
medulla, ae, z. med. 
rnegaricus, a, um, megarski. 
mehercule, uzklik; tako mi Her- 

kula. 
membrdna, ae, z. ope a. 
memor, oris, pamtec, koji pamti. 
memoria, ae, z. pamet. 
memdro, 1. pomenuti. 
mendacwm, i, s. laz. 
mendax, acts, lazljiv. 
mendicus, a, um, prosjacan, pro- 

sjacki. 
mens, tis, z. um, duh, pamet, 

volja. 
mensis, is, m. mesec, (danah). 
meredtor, oris, m. tergovac. 
mercatura, ae, z. tergovina.„ 
merces, cedis, z. nagrada, platja. 
mercor, 1. kupiti, terziti. 
mereo, 2. zasluziti, zasluzirati. 
wereor, 2. zasluziti. 
m &ridtes, ei, m. jug, p6dne. 



merZtum, i, s. zasluga. 

merx, cis, z. rob a. 

metallum, i, s. metal, kov. 

metior, 4. mensus sum, meriti. 

meto, 3. zeti. 

rnetuo, 3. bojati se. 

metus, us, m. strah, bojazan. 

meus, a, um, moj. 

mico, 1. kucati, treptiti. 

miles, litis, m. vojnik. 

militdris, e, vojnicki ; res militaris, 

vojstvo. 
militia, ae, z. rat, vojska, VO- 

jena sluzba. 
mimurrio, 4. gukati. 
minax, deis, pretec. 
minime, pris. najmanje. 
ministra, ae, z. sluzbenica. 
minuo, 3. umaliti, slabiti. 
minus, pris. manje. 
mire, pris. divno, cudnovato. 
mirum, i, s. cudo. 
mirus, a, um, Sudan, cudnovat. 
misereor, seritus, \ sertus sum, 2. 

smilovati se. 
miseria, ae, z. nevolja. 
misericordia , ae, z. miloserdje, 

pomilovanje. 
mitigo, 1. blaziti, ublaziti. 
mitto, 3. slati, poslati. 
moderator, oris, m. ravnalac. 
moderatus, a, um, meran, umeran. 
moderor, 1. voditi, ravnati. 
modestus, a, um, smeran, razborit, 

cedan. 
modtce, pris. umereno. 
modius, i, m, uborak. 
modo, pris. samo. 
modus, i, m. nacin, mera, medja. 
moene, nis, s. obicno u visebro- 

ju, moenia, gradski zid, zidina. 
moeror, oris, m. tuga, jad. 
molestia, ae, z. neprilika, tezkoca, 

neugodnost. 
molestus, a, um, dosadan. 
molior, itus sum, 4. nastojati, 

truditi. 
mollio, 4. meksati. 
mollis, e, mek- mekoputan. 
moneo, 2. opomenuti, opomin- 

jati. 
monstro, 1. pokazati. 
mora, ae, z. odvlaka, okle- 

vanje. 




moratus, a, um, bene moratus, do- 

brocudan, dobrovladan. 
mores, morum, m. cudorednost, 

obicaji 
morior, mortuus sum, 3. umr&ti. 
motor, 1. ustaviti. 
mors, tis, z. smert. 
mortalis, e, umerli, smertan. 
mortiferus, a, um, smertonosan. 
mortuus, a. urn, mertvi, mertvac. 
mos, moris, m. obicaj, plur. po- 

nasanje, znacai, cudorednost. 
motus, us, m. micanje, kretanje. 
motus, a, um, gamit, uzbudjen. 
moveo, movi, motum, 2. micati, 

dermati. 
mox, pris. skoro, odmah; mox — 

mox, sad — sad. 
muliebris, e, zenski. 
mulier, eris, z. zona, zenska, 

glava. 
multifartus, a, um, mnogostruk. 
muUiplex,pUcis,mnogo8tYak, saren, 

podhiban. 
multitudo dtnis, z. mnoztvo. 
multus, a um, mnogi. 
anundus, i, m. 8 vet 
municipmm, i, s. muuicipij. 
munificus, a, um, podatljiv, poda- 

tan, darezljiv. 
.munw, 4 cuvati, obcuvati, utver- 

diti, osigurati. 
muriitus, a, um, objacen,utverdjen. 
munus, neris, s. dar, poso, sluzba. 
murus, i, m. zid, zidina. 
Musa, ae, z. vl. i. Muz a. 
musca, ae, z. muba. 
mutabUis, e, promenljiv, 
mutatio, onis, z. promena 
muto, 1. menjati, prornSniti. 
mutuo,pris inedjuse, medjusobno. 
mutus, a, um, n£m. 
mutuus, a, um, zam&nir. 

N.' 

nascor, natus sum, 3. roditi se. 
natio, onis, z. narod, puk. 
nato, 1. plivati. 
natura, ae, z. narav. 
tnaturdlis, e, naravan. 
natus, a, um, rodjen, 
Jiauta, plur. nautae, brodar, mor- 
nar, pomorac. 



131 

navalis, e, sto se tice brodo- 

vah, brodovni, proelium na- 

vale, boj pomorski. 
navigo, i broditi, jedriti. 
nee, vez, ni, niti. 
necessdrius, a, um, potreban, po- 

trebit. 
necesse, potrebito. 
necessitas, atis, z. sila, potreba. 
neco, 1. ubiti. 
necopinans, antis, i nemislec, iz- 

nenada 
nectar, ctdris, s. nek tar, pitje, 

bogovab. 
nefas, neskl. nepravda, 
negllgo, glexi, glectum, 3. zane- 

mariti. 
nego, 1. nijekati, tajiti. 
negoiium, i, s. poso. 
nemo, (neuiinis. neobicno), nitko, 

nijedan. 
nequam, neskl. pridav. nevaljan, 

nicemuran. 
nequaquam, prisl. niposto, ni- 

kako. 
neque, vez. niti, ni. 
nervus, i, w.sila,krepkoca, snaga, 

zivac. 
nescio, an, neznam dali. 
nesctus, a, um, neznajuci, koji 

nezna. 
neuter, tra, trum, nijedan od 

dvojiee. 
nex, necis, z. smert, ubojstvo. 
ni, vez. ako ne 
nidi/ico, 1. gnjezditi, praviti, na- 

praviti gnjezdo. 
niger, gra, grum, cern, taman. 
nihil, neskl. nista. 
Nilus, i, m. Nil, r£ka u Egiptu. 
Ninus , i , m. Nin , kralj , 

asurski. 
nisi, vez. ako ne, osim da. 
nitor, oris, m. sjajnost. 
nitor, nixus Hi nisus sum. 3. 

upr£ti se, nasloniti se. 
niveus, a, um, snezan, b§l kao 

sneg. 
nix, nivis, z. 8*i§g. 
nobtlis, e, glasovit, plemenit. 
nobiVtto, i. osv^tlati, uciniti gla- 

sovito, oplemeniti t 
nocturnus, a t um, nocan. 
noceo, 2- skoditi. 

9* 



132 



noctu, pris. nocju, obnoc. 
nomen, minis, s. ime. 
nomindtim, pris. imenito, naime. 
wow, pris. ne. 
nondum, pris. jos ne. 
nonnulli, ae, a, neki, nekoji, gde- 

koji. 
nonnunquam, prisl. kadkada. 
nosco, 3. znati, poznati. 
noster, stra, trum, nas, svoj. 
noto, 1. biljeziti, obiljeziti- 
notus, i, m. jug, (vetar). 
notus, a, um, poznat. 
■novitas, dtis, z. noyost. 
novo, 1. obnoviti, obnavljati. 
novus, a, um, nov» 
nox, noctis, z. noc. 
noxa, ae, z. skoda, kvar, steta. 
noxms, a, um, stetan, skodljiv. 
nubifer, a, um, oblakonosan. 
nubilus, a, um, oblacan, mutan. 
nubo, 3. udati se. 
nucleus, i, m. jezgra, jadSrka. 
nudus, a, um, gol, nag, plesiv. 
nullus, a, um, nijedan. 
Numantinus, i, m. Numantinac. 
numen, mis, s. bozanstvo. 
numerus, i, m. broj. 
Numida, ae, m. Numidjanin. 
nummus, i, m. novae, osobito, 

sestercij == 10 fenikah. 
nunc, pris., sada. 
nunquam, prisl. nikad. 
nuntto, i. javiti, objaviti, poru- 

citf, navSstiti. 
nuntius, i, m. glasnik, glas. 
nurus, us, z. snaha, nevesta. 
nutrio, 4. hraniti, gojiti, vreziti. 



O. 

Obduro, 1. trajati, uztrajati. 
obedio, 4. pokoravati se. 
obesus, a, um, tust, pretio, debeo. 
oblecto, i. nasladiti, nasladjivati, 

veseliti, radovati, razveseliti, 

obradovati. 
obllgo, 1. obvezati. 
obUtus,a, um, zaboravivsi, zabo- 

ravljajuc. 
obliv'lo, dnis, z. zaborav. 
obliviscor, titus sum, 3. zabora- 

viti 
obnoxius, a, um, podverzen. 



obruo, 3. zarusiti, zasuti, zasi- 

pati. 
obscuro, 1. potamniti, zamracitu 
obscurus, a, um, taman, mracan. 
obsecro, 1. zaklinjati. 
obsequium, i, s. popustanje. 
obsequor, cutus sum, 3. popustiti, 

slusati, po volji'uciniti. 
observantia, ae, z. stovanje. 
observe 1. obsluzivati, obderzati, 

stovati. 
obsidio, dnis, z. obsada. 
obsto, 1. paciti. 
obstringo, 3. obvezati. 
obtempero, 1. slusati, pokora- 
vati se. 
obviam, pris. na susr&t 
occasio, dnis, z. prilika. 
ocedsus, us, m. zapad, zahod. 
occldo, 3. zapasti, zapadati, po- 

ginuti, ginuti. 
occido, 3. ubiti. 
occultus, a, um, tajan. 
occupo, 1. osvojiti, uzeti, posestL 
occurro, 3. doci na susret. 
oculus, i, m. oko. 
odium, i, s. merznja, omraza, 

merzost. 
odor, oris, m. mi ris. 
odordtus, a, um, mirisan. 
offendo, di, sum, 3. spotaci se, 

uvrediti. 
officio, feci, fectum, 3. paciti. 
officium, i, s. sluzba, posluga, 

usluga. 
olim, pris., negda, nekad. 
olor, oris, m. labud. 
olymptas, adis, z. olimpiada, doba 

od cetiri go dine. 
omitto, 3 ostaviti, ostavljati. 
omnis, e, vas, svaki. 
onus, oneris, s. breme, teret. 
opera, ae, z. trud, muka. 
opimus, a, um, tust, bogat, res 

opimae, sreca. 
opinio, dnis, z. mnenje, misao. 
oporlet, 2. trebati, valjati. 
oppldum, i, s. grad. 
oppdno, 3. nasuprot poloziti. 
oppositus, a, um, protivan , oprecen* 
opprlmo, 3. gnjesti, tlaciti, u 

gnjesti, potlaciti. 
oppugnatio , dnis, i. obsada , 

podstup. 




ops, opis, z. moc, imetak, bo- 

gatstvo, blago, pomoc. 
optabtlis, e. sto je za zel&ti, 

zudljiv, pozudljiv. 
optime, pris., najbolje. 
opulentus, a, um, bogat. 
opus, pris. potrebno. 
oraculum, i, s. orakul. 
oratto, onis, z. govor, besSda. 
orator, oris, m. govornik.bes&dnik. 
orbis,is, m.krug, krug zemaljski. 
or do, dims, m. red, stall's; or do 

eguester, vitezki, stalis. 
orlgo, gmis z. podr&tlo, poreklo, 

po^tanak, izvor, vrelo. 
orxor, ortus sum, 4. postati. 
ornatus, a, urn, nakitjen. 
orno, 1. promicati, kititi. 
oro, 1. moliti, prositi. 
ortus, us, m. istok, izhod. 
os, dris, s. usta. 
ostendo, 3. pokazati, pokazivati, 

dokazati, dokazivati, kazivati, 

kazati. 
otiosus, a, um, bezposlen. 
otium, i, s. pokoj, lazno. 
ovile, is, s. ovcarnica. 
ovum, i, s, jaje. 



Pabulum, i, s. pasa. 
pactum, i, s. pogodba. 
paene. prisl. skoro, malne. 
paenula, ae, z. gornja haljina 

putna, haljina. 
pagus, i, m. selo, srez. 
pallidus, a, um, bled. 
pallwlum, i, s. plast, kabanioa. 
palltum, i, s, plast, kabanica. 
pando, 3. razastreti, razsiriti. 
panis, is. m. krub, bleb. 
par, paris, jednak, takmen, t&k. 
parabtlis, e, dobavljiv, pribav- 

ljiv. 
parens, entis, roditelj, roditelji- 

ca, visebroj ; parentes, rodi- 

telji. 
pareo, % pokoravati se. 
parus, etis, m. zid, stSna. 
parto, 3. donSti na svet, roditi. 
Paris, His, m. Paris. 
paro, l. pripavljati, oboruzati. 



133 

paricida, ae, otoomorac, rodo- 

morac, ubojica. 
pars, partis, z. dio, plur. rola.] 
parsimonia, ae, z. stedljivost. 
parum, prisl malo. 
parvus, a, um, malen. 
pasco, 3. pasti, napasti, hraniti, 
kermiti, nahraniti, nakermiti. 
i passus, us, m. korak, koracaj. 
patens, entis, otvoren. 
pateo, 2. pruzati se, otvoren bitu 
patibilis, e, podnosljiv, snosan. 
patientia, ae, uzterpljivost. 
potior, passus sum, 3- terpiti,pod- 

nositi, podnSti. 
patria, ae, z. domovina. 
patrimonmm, i, s. bastina, ot- 

cinstvo. 
patrocinium, i, s. okrilje, zastita. 
• patronus, i, m. zastitnik, brani- 

telj. 
j patrius, a, um, otcinski. 
| patulus, a, um, razstert, otvoren, 
sirok 
paulo, prisl. malo. 
pauper, eris, siromah, ubog. 
paupertas, tatis, z. siromastvo, 

uboztvo. 
pauxillus, a, um, malahan, ma- 

lasan. 
pavo, pavonis, m. paun. 
peccatum, i, s. greh, pogreska, 
j pecco, 1. gr&siti, sagresiti. 
| pectus, ctoris, s. persa, um, serce. 
i pecunia, ae, z. pgnezi, novci. 
I peditatus, us, m. pgsadija, pe- 
sactvo. 
pejero, 1. krivo priseci. 
I pelagus, i, s. more. 
pellis, is, z. koza. 
I pello, 3. tSrati, goniti, proterati, 

izterati, odagnati, izagnati. 
j Peloponesus, i, z. Peloponez. 
pendo, 3. vagati, vagnuti.su diti. 
penes, predl. sa ace. kod, pri, u 
penetro, 1. prodirati , prodrgti, 
nutar dojti, proniknuti, pro- 
nicati. 
peninsula, ae, i. poluotok. 
penna, ae, 2. pero. 
per, predl. sa ace. po, sredstvom, 

kroz. 
peracerbus, a, um, pregorak. 
peractus, a, um, sversen. 



134 



perdgo, 3. uciniti, sversiti. 
peragro, 1. proci, prolaziti, pro- 

hoditi. 
peraltus, a, um, previsok. 
perambulo, 1. obici, probiti. 
perbene, prisl. predobro, jako 

dobro. 
perdo, 3. gubiti. pogabiti. 
perduco, 3. dovesti. 
peregrinus, a, um, inostran, tudj. 
perexiguus, a, um, premalen, ja- 
ko inalen. 
per/ectus, a, um, dokoncan. 
perficio, feci, fectum, 3. uciniti. 
perfungor, functus sum, obaviti, 

sversiti. 
pergo, perrexi, perrectuut, 3. na- 

staviti,napredovati. 
pergratus, a , um, preugodan, 

jako zahvalan. 
perhibeo, 2. kazivati, govoriti, 

veleti, zvati. 
periculdsus a, um, pogibeljan, 

jeziv. 
periculum, i, s. pogibelj. 
Pheraeus, a, um, ferejski. 
Philomelum, i, Filomel, grad u 

Frygii. 
philosophic/,, ae, z. mu droljublje. 
Phoebus, i , m. Feb , (nad- 

ime Apolona.) 
Phoenix, nicis, m. Fenicanin. 
perindulgens, tis, jako popustljiv. 
perire, gubiti se. 
peritus, a, um, vest. 
perjucundus, a, um, preugodan. 
perjurus, a, um, krivorotan. 
permagnus, a. um, prevelik, jako 

velik. 
pemiciosus, a, um, poguban. 
perobscurus, a, um, pretaman, 

jako inracan. 
perpetuo, prisl. vazda, jednako. 
perpetuus, a, um, vekovit. 
perpolw, 4. ugladiti. 
perrumpo, 3. prodreti, prodirati. 
Persa, ae, m. vl i. Persijanac. 
perscribo, 3^ pisati, opisati. 
persequor, cuius sum, 3. progo- 

niti. 
persevero , \. iztrajati , ostati, 

trajati. 
Persis, ldis } z. Persija. 
persolvo, 3. platiti, platjati. 



perspicw, 3. videti, spoznati. 
perspicuus, a, um, jasan, oce- 

vidan. 
perstringo, 3. probiti, prebijati r 

zaglusititi, zaglusati. 
perterreo, 2. strasiti,prestrasiti. 
pertimesco, 3. bojati se. 
pertinacia, ae, 2. tverdoglavost, 
pertinax, dcis, tverdokoran, tver- 

doglav. 
pertineo, tinui, 2. prostirati se, 

spadati. 
perturbatio, onis, z. strast. 
perturbo, 1. uznemiriti, uznemi- 

rivati, mutiti, sumtiti. 
peruiilis, e, prekoristan. 
pervemo, 4. vent, vertlum. doci. 
perverse, prisl. naopako. 
pervetus , teris, prastar , jako 

star. 
pervulgatus, a, um, preobican, 

jako poznat. 
pessumdo, 1. upropastiti, raz- 

metnuti, razasuti, razmetati r 

razasipati. 
peto, petivi, peiitum, 3. ici, za- 

htevati, napasti. 
pictor, oris, m. malar. 
pictura, ae, z. slika, malaria. 
pictus, a, um, malan, saren. 
pietas, dtis, z. ljubav , poboz- 

nost, stovanje. 
pignus, oris, s. zalog. 
! pingo, pinxi, pictum, 3. malati^ 

acu pingere, vezti. 
pinus, i, z. omorika, smreka. 
piscis, is, m. rib a. 
placo, 1. blaziti, miriti. 
platanus, i, z. platan, javor. 
planta, ae, z. rastlina. 
plausus, us, m. plesak, pleskanje.. 
plerumque, prisl., ponajvise. 
pluma, ae, z. pero. 
plumbum, i, s. olovo. 
plurimi, ae, a. najvise njib, naj- 

veci dio. 
poculum, i, s. casa, kupa. 
poeta, ae, m. pesnik. 
poena, ae, z. kazan, pedepsa. 
I poenitet, uit, 2. zao biti, kaja- 

ti se. 
Poenus, i, m. PuDJanin, Karta- 

zanin. 
polite, prisl. ugladjeco, lepo. 









135 



pollex, ids, m. palac. 

polliceor, 2. obecati. 

pomum, i, s. jabuka, plod od 

derva. 
pondero, i. vagati. 
pondus, en's, s. svota, teza. 
populor, 1. harati. 
populus, i, in. puk. 
populus, i, z. jablan. 
populus alba, beli topol. 
porta, ae, z. vrata. 
porcus, i, plur. porci, prasao, 

svinja. 
porticus, us, z. trem. 
porto, 1. nositi. 
portus, us, m. luka, pristan, pri- 

staniste. 
posco, 3. iskati, zaiskati, zahte- 

vati. 
positus, a, urn, postavljen. 
possessio, onis, £. posedovanje. 
possideo, 2. posedovati. 
poster, Hi posterus, a, um, sledec. 
posterttas, dtis, :. potomstvo. 
postulo, 1. iskati, zahtevati. 
potentia, ae, z. moc. 
potestas, dtis, z. moc, vlast. 
potto, onis, z. pitje, napitak. 
potissimum, prisl. osobito, ponaj- 

vise. 
prae, pred., sa, abl, od., sbog. 
praebeo, 2. ukazati se, dati. 
praeceptum, i, s. zapoved, nalog. 
praecipio, 3. zapovedati. 
praecldrus, a, um, izredan, izver- 

stan. 
praeda, ae, z. plen. 
praedico, i. govoriti, de se prae- 

dicare, diciti se. 
praedico, 3. proreei. 
praeditus, a, um, obdaren, pro- 

vidjen. 
praedor, 1. pleniti. 
praefectus, i, m. zapovednik. 
praefrigtdus, a, um, prestuden, 

merzao. 
praemitto, 3. poslati , predpo- 
slati, napred predposlati, pred- 
aslati. 
praemium, i, s. nagrada. 
praepono, 3. predpostaviti. 
praeposttus, a, um, predpostavljen 
praescribo, 3. predpisati, pred- 
pisivati. 



praesens, tis, sadasnji, ovaj, pri- 

toman, prisutan. 
praesentio, si, sum, 4. slusati. 
praeses, stdis, predsSdnik, bra- 

nitelj. 
praesidium, i, s. zastita, posada. 
praestabilis, e, predan, prek. 
praestans, antis, verstan, verli. 
praesto, 1. sliti, stitum, dati, 

ukazati. 
praestringo, 3. preciti, slabiti, 
blestiti, zapreciti, oslabiti, za- 
blestiti. 
praeter) predl. cum., ace, osim, 

razma, izvan, do. 
praetereo, 4. preci, prelaziti. 
praeterttus, a, um, prosasti. 
praetermitto, 3. mimopustiti. 
praetor, oris, m. pretor. 
praetorianus, a,um, telesne straze ; 
milites praetoriani, telesna stra- 
ta. 
I pratum, i, s, livada. 
I pravus, a, um, zao, opak. 
J premo, 3. pritiskati, pritisnuti, 
svladati, nadvladati, predo- 
biti. 
pretiosus, a, um, drag, skupocen. 
pretium, i, s. cena, vreduost. 
prex, precis, z. molba, prosba. 
pridem, prisl, davno. 
pridie, prisl. jedan dan prije. 
primus, a, um, pervi. 
princeps, cipis, m. ceonik, knez, 

vladar. 
principatus , us, m. verhoyno 

zapovednictvo. 
principium, i, s. pocetak. 
priscus, a, um, starinski, negdas- 

nji. 
priusquam, vez., prije nego. 
privatus, i, m. posebnik. 
pro, predl. cum, abl. za. 
probatus, a, um, izkusen, pro- 

kusan. 
probttas, dtis, z. postenje , verli- 

na. 
probus, a, um, dobar, posten. 
procedo, cessi, cessum, 3. izaci. 
procella, ae, z. vihar. 
procreo, 1. roditi,proizvesti, pro- 
izvoditi. 



136 

procul, prisl. daleko, iz daleka. 
procurro, 3. protezati se. 
proditio, onis, z. veleizdaja. 
prodo, 3. izdati, izneveriti. 
produco, 3, otegnuti, proizvesti. 
proelmm, i, s, boj, bitka. 
prohibeo, 1. prepovedati, zabra- 

niti, preciti. 
profectto, onis, z. polaz, put. 
profecto, prisl. zaista, u istinu. 
professio, onis, £. izpovest. 
proficiscor, 3. profectus, sum, po- 

ci, izaci, proizaci. 
profiteor, fessus sum, 2. izpove- 

diti, nuditi, obecati. 
profiigo, 1. razbiti. 
projectus, a, um, virec. 
promitto, mm, missum, 3. obecati. 
promissio, onis, z. obecanje. 
promptus, a, um, gotov, spravan. 
propago, 1. ploditi, razploditi, 

krotiti, razkrotiti. 
prope, prisl blizu, skoro. 
propensus, a, um, nagnut. 
propero, i. hititi, zuriti. 
propinquus, a, um, rodjak, rod, 

rodica. 
propono, posui, positum, 3. pred- 

loziti, metnuti preda sto. 
propositus, a, um, izlozen, iz- 

verzen. 
proprius, a, um, vlastit, svoj. 
propter, predl. saacc. zbog, radi, 

zaradi. 
propterea, prisl. zato, stoga. 
propugnator, oris, m. branitelj. 
propulso, i. uzbiti. 
prorogo, \. produljiti. 
prorsus, prisl. posve, sasma. 
proscripiio, onis, z. propis. 
prosequor, cuius sum, 3. pratiti, 

stovati. 
prosper, a, um, srecan, napredan. 
providentia, ae, z. providnost. 
provideo, 2. provideti, predvideti. 
provincm, ae, z. pokrajina. 
proximus, a, um, bliznji, najblizi. 
prudenter, prisl. razumno, pamet- 

no, razborito. 
prudentia, ae, z. raznoritost, pamet. 
pruina,ae,z. mraz,slana, ties, inje 
puber, eris, doban, odrasao. 
publtce, prisl. javno; na trosak 

derzave. 



publicus,a,um, javan,obci, obcenit. 
pudicitia, ae, z. stidljivost. 
pudor, oris, m. stid, stidljivost. 
puer, plur. pueri, decak. 
pugno, i. tuci se.biti se,boritiee. 
pulchritudo, dtnis, z. lepota. 
pulso, i. kucnuti, kucati. 
pulvis, eris, m. prab, prasina. 
pumo, 4. kazniti. 
purgo, 1. cistiti, pravdati. 
purpureus, a,um, grimizni, rumen. 
puto, 1. derzati, misliti, mneti. 
Phithagoras,ae, m. Pytagora. 

Q- 

Quaero, 3. iskati, traziti. 

qua lis, e, kakov, kaki. 

quam, vez. nego, od. 

quamdiu, prisl. dokle, dokad, do- 

kle god, dok. 
quando, pris. kada. 
quantopere, prisl. koliko, kako 

jako. 
quantus, a, um, kolik. 
quasi, kao, kao da. 
quater, prisl. cetiri puta, cetiri 

krat. 
quatto, quatere, 3. tresti, dermati. 
que, vez. i. 
quemadmodum, prisl. kako, kaon, 

kakono. 
querela, ae, z, tuzba. 
questlo, onis, z. pitanje , iztra- 

zivanje. 
quid, Sto. 
quidem, conj. istina, ravno, bag, 

barem, nequidem, ni, niti. 
quinquennium, ii, s. pet godinah. 
Quintus, vl. ime, Quint. 
Quirites, turn, m. Quiriti,Rimljani. 
quis, tko. 
quo, prisl. kamo. 
quod, vez. sto, da. 
quondam, prisl. negda, nekada. 
quoque , vez. takodjer, i. 
quotannis, pris. svake godine. 
quotidianus, a, um, svakdanji, 

svaki danji. 
quotidie, pris. svaki dan. 
quottes, pris. koliko putah. 
quotiescunque, pris. kolikogod pu- 

tah. 
quousque, pris. dokle. 
quum, vez. kad 



137 



R 

Radius, i, m. zraka. 

radix, dicis, z. koren, plur. po- 

dnozje (berda). 
ramus, i, m. grana. 
rapax, acts, grabezljiv, derpljiv. 
raptdus, a, wwt,nagao, berz;deruc. 
raro, prisl. redko, malokad. 
rarus, a, um, redak. 
ratio, dnis, S. nacin, razlog, uz- 

rok. obzir. 
ratis, is, z. plav, splav, splata, 

brod, 
rebello, 1. ponoviti rat. 
recens, tis, nov. 
receptaculum, i, s. shrana. 
recipio, 3. cepi, ceptum, natrag. 

primiti . se recipere, uzmaknuti. 
recito, 1. citati. 
reereo, i. krepiti, okrgpiti. 
recte, prisl, pravo, dobro. 
rector, oris, m. ravnalac* 
rectus, a, um, prav, jednak. 
recurro, 3. natrag trcati. 
recuso, 1. preciti, odloziti. 
reddo, d\di, dttum, 3. vratiti , ci- 

niti. 
reditus, us, m. povratak. 
reduce, 3. povesti natrag. 
refello, 3. oproverci. 
referendus, a, um, imajuci se uka- 

zati. 
reficio, 3. feci, fectum, oporaviti, 

ponapraviti. 
refugium, i, s. utociste. 
regio, dnis, z. strana, kraj. 
regius, a, um, kraljevski, kraljev. 
regno, 1. kraljevati, vladati, gos- 

podovati. 
regnum, i, s. vlada, kraljestvo. 
r *go, 3. vladati, ravnati. 
rejicio, feci, jectum, 3. odbaciti. 
religiose, pris. sdusno, dusevno. 
relinquo, liqui, lictum, 3. Ostaviti. 
reliquus, a, um, ostali. 
rebictor, 1. opirati se. 
remaneo , ostati, ostajati. 
remedium, i, s. lek. 
remeo, 1. vratiti se. 
reminiscor, sci, 3- setiti se. 
remissio, onis, z. odpustenje, od- 

pust. 



remotus, a, um, udaljen. 

remus, i, m. veslo. 

renovo, 1. obnoviti. 

renuntio, i. razglasiti, proglasiti. 

repello, 3. terati, odterati.uzbiti, 

nzbijati. 
repente, prisl. naglo, u bah, izne- 

nada. 
reperio, 4. naci, nalaziti. 
repo, 3. puzeti, milgti. 
reprehendo, 3. koriti. 
; repudio, 1. pustiti, odtisnuti. 

repugno, 1. protiviti, opreti se. 

| reputo, 1. promisljati, prosnditi. 

requiesco, 3. pociyati, pocinuti. 

i requiro, 3. iskati, zaiskati. 

; res, rei, z. stvar ; respublica, jav- 

na stvar, derzava. 
I resaluto, 1. odzdraviti. 
i resaevio, 4. opet uzbesniti. -. 
rescribo, odpisati. 
resido, 3. utaloziti. 
resisto, 3. protiviti se, opirati se. 

odolevati. 
respondeo, 2. odgovoriti, odgo- 

varati. 
restitutus, a, um, vratjen, povra- 

tjen. 
resumo, 3. opet uzeti. 
\ relardo, 1. paciti, zaustaviti. 
| retineo, 2. zaderzati. suzderzati, 
sustegnuti. 
retracto, 1. opetovati, obnoviti, 

uztezati. 
retro, pris. natrag, nazad. 
reus, a, um, tuzen, kriv. 
reverentia, ae, z. stovanje. 
revoco, i. opozvati, opozivati, 

natrag pozvati, povratiti. 
rex, gis, m, kralj. 
rheda, ae, z. kola, kocia, 
Rhenus, i, m. Ren (reka). 
rhinoceros, rontis, m. nosorog. 
Rhodus, i, z. Rod. otok, u 
sredozemnom moru. 
| rideo, 2. smijati se. 
ridiculus, a, um, smesan. 
rigeo, 2. kociti se, ukocen biti, 
trnuti, mrznuti. 
! risus, us, m. smeb. 
{ rivus, i, m. notok. 
robur, roboris, s. jakost, snaga. 
robustus, a, um, jak, krepak. 
rogo, 1. moliti, pitati. 



138 



Roma, ae. Rini. 
romanus, a, um, rimski. 
Romanus, i, Rimljanin. 
Romulus, i, m. Romul , pervi 

kralj rimski* 
rosa, ae, z. ruza. 
rostrum, i, s. kljim, plur. 
rostra, orum J govornica, bese- 

dionica. 
rudis, e, sirov, neizobrazen. 
ruina, ae, z. razvalina, propast. 
rumor, oris, m. glas, buka. 
ruo, 3. sernuti, rusiti se, berzo 

prolaziti. 
rus, ruris, s. selo, ladanje. 
rusticus, a, um, seoski. 



Sacer, era, crum, svet. 
sacerdotium,i, s. popovstvo, sve- 

tjenstvo. 
sacro, 1. svetiti. 
sacrosanctus, a,um, neprovredljiy, 

svet. 
saeculum, i, s. vek, dob a, vrg- 

me, stoletje. 
saepe, pris. cesto, viseput, vec- 

krat. 
saevio, 4. besniti. 
saevitia, ae, z. okrutnost. 
saevus, a, um, divji, okrutan. 
sagitta, ae, z. strela. 
sal, salts, m. sol, dosetka. 
Saldmis, inis, z. Sal amis, Otok 

pod Attikom. 
salio , 4. skakati, poskakivati. 
salto, i. plesatf, tancati. 
saltus, us, m. lug, suma, gora. 
Salus, utis, z. Salus, bozica spa- 

sa. 
salus, utis, z. pozdrav ; salutem 

dicer e alicui, pozdraviti koga. 
salutaris, e, spasonosaD, spasi- 

teljan. 
saluto, i. pozdraviti. 
salvus, a, um, citav, izbavljen. 

spasen, nepovredjen, shranjen. 
santio, xi, ctum, (Ivi, itum) , 4. 

svetiti, posvetiti , potverditi, 

podkrepiti. 
sanctus, a, um, svet, cestit, po- 

sten, castan. 



sane, prisl. doista, zaista. 

sanguis, mis, m. kerv. 

sanies, ei, z. slina. 

sano, 1. leciti, zdraviti. 

sanus, a, um, zdrav. 

sapientia, ae, z. mudrost. ' 

sapto, ivi, ili ui, 3. biti mudar. 

sat ili satis, dosta. 

satelles, satellitis, m. pratilac. 

satiatusy a, um, sit, zasitjen. 

satietas, atis, z. sitost. 

satio, 1. nasititi. 

satis, prisl. dosta, dosti. 

sauctus, a, um, urazen, ranjen r 

obranjen. 
scelus, leris, s. zlocinstvo, opa- 

cina. 
schola, ae, z. skola. 
sciens, entis, znajuc, vest. 
scientia, ae, z. znanje, znanost. 
scintilla, ae, z. iskra. 
scriba, ae, z. iskra. 
scriba, ae, m. pisar. 
seribo, 3. pisati. 
scriptorius, a , um , pisaci. art 

scriptoria, umetnost pisanja. 
Scylla, ae, z. Scylla, stena, vire- 

ca u more u dolnjoj Italiji 

naprama Karybdi. 
Scytha, ae, m. Skit , Skitja- 

nin. 
secedo, 3. otici, odstupiti. 
secerno, 3. crevi, cretum, odluciti, 

razstaviti, oddeliti. 
secessus , us, m. samoca 
secundum, predl. s ak. po, polag_ 
securus, a, um, siguran. 
secus, prisl drugcije, inako. 
haud secus, kao i. 
sedeo, 2. sedeti. 

sedes, dis, z. st>lica, prebivaliste. 
seditto, dnis, z. buna, ustanak. 
sedo, i. taloziti, utaloziti. 
se gerere, vladati se, ponositise, 

ponasati se. 
semel, prisl. jedanput. 
semen, minis, s. seme, setva. 
semibarbdrus, i, m. polubarbarin. 
Semiramis , ratdis, z. Semira- 
. mida. 
semper, pris. uvek, vazda. 
sempitemus, a, um, vekovit. 
senator, oris, m. senator, stare- 

iiDa. 



139 



senatus consultum, i, s. senatska 

odluka, senatski zakljucak. 
senecta, ae, z. starost. 
senectus, utis, z. starost. 
senex, senis, starac. 
sensus, us, m. cut. 
sententia, ae, z. mnenje, cutjenje. 
sentio, 4. os£tili, cuteti, misliti. 
separdtim, prist, obsebi, posebi. 
sepelio, 4. sepelivi, sepultum, po- 

kopati. 
septo, sepsi, septum, 4. ograditi. 
septemtrio , onis, m. sever,ponoc. 
sepulcrum , i, s. grob, raka. 
Sequana, ae, z. Sequana potok 

u Galiji. 
sequor, cutus sum, 3. slediti. 
Serapis , ptdis , m. Serapis, 

najveci bog aegypatski, inako 

zvan Apis, i Osiris. 
seremtas, dtis, z, vedrina. 
serenus, a, um, vedar, jasan. 
Seriphtus, i,. m. Serifljanin, t, j. 

covSk s otoka Serifa u moru 

aegejskom. 
sermo, onis, m. govor, beseda. 
sero, 3. sijati, saditi. 
servitus, utis, z. suzanjstvo. 
servo, 1. cuvati,hraniti, derzati. 
servus, i, m. rob, rab. 
severltas, dtis, z. strogost. 
severus, a, um, strog, ostar, ze- 

stok. 
si, vez. ako. 
sic, prisl. tako, ovako. 
sicarius, i, m, potajni ubojica. 
Sicilta, ae, z. vl. i, Sicilija 
siccus, a, um, suh. 
Sidon, onis, z. Sidon. 
sidus, deris, s. zvezda. 
significo, 1. obznaniti, objaviti, 

dati na znanje. 
signum, i, s. znamen, kip. 
silenttum, i, s. mucanje. 
sileo, 2. mucati, sutiti. 
silva, ae, sum a. 
similitudo, mis, z. slicnost. 
simplex, plicis, jednostruk, jed- 

nostavan , iskren , otvoren, 

prost, priprost. 
simul, prisl. ujedno. 
sine, pred. c. abl. bez. 
singularis, e, o so bit. 
sino, sivi, situm, 3. dati, dopustiti 



sinus, us, m. kut, skut, zalev. 
sisto, 3. ustaviti, ustavljati. 
sitis, is. z. zedja. 
sitto, 4. zedjati. 
situs, a, um, polozen. 
socer, i, m. tast, svekar. 
societas, atis, z. drnztvo, druz- 

ba. 
socius, i, m. drug, saveznik. 
Socrates, tis, m, Sokrat. 
soddlis, is, m. drugar ; plur. dru- 

zina. 
soldmen, inis, s. uteha. 
soleo, 2. obicavati. 
solicito. 1. uznemirivati 
solitudo, inis, z. samoca. 
sollicite, pris. brizno. 
soUicito, i. draziti, uznemirivati, 

ganuti. 
sollicitudo, dmis, z. briga. 
sollicttus, a, um, uzbunjen, uz- 

burkan. 
solum, i, s. zemlja. 
solus, a, um, sam. 
solvo, solvi, solutum, 3. odresiti, 

izpuniti, platiti. 
somnus , i, m. san. 
sonttus, us, m. zveka, glas. 
sordidus, a, um, skert, perljav. 
soror, oris, z. sestra. 
sors, tis, z. cest, sudbina, zreb. 
sorttor, itus, sum, 4- zrebati. 
Spartidtes, ae, m. Spartanac. 
spaitum, i, s. prostor. 
specto, 1. gledati. 
species, ei, z. slika, vid, plasty 

podoba. 
sperno, sprevi, spretum, 3» prezi- 

rati, prezreti. 
spero, i. ufati se, nadati se. 
spectaculum, i, s. pozoriste. 
spectator, oris, m. gledalac. 
spectatus, a, um, vidjen, izkusan. 
specto, 1. gledati, imati obzir. 
specula, ae, z. nadica, ufanjice. 
speculor, l. vrebati, motriti. 
specus, us, m. i } z. duplje, spi- 

lja. pecina* 
sperdtus, a, um, ufan, nadan. 
spiritus, us, m. dah, sapa. 
splendidus, a, um, sjajan. 
spolidtus,a, um, oglobljen, po- 

baraD, oplenjen, siromasan, 

ubog. 



140 

squalor, oris. m. smrad, gad, 

uperljane haljine. 
stabilitas, atis, z. stalnost. 
stabulum, i, s. staja, pojata, tor. 
stadium, i, s. stadij* 
statua, ae, z. kip. 
staiura, ae, z. uzrast, stas. 
status, us, m. stalez, stalis, sta- 

nje, ustav. 
stella, ae, z. zvezda. 
stimulus, i, m. ostan, badalj. 
stipendium, i, s. vojena sluzba, 

platja. 
stipes, pttts, m. stablo, deblo. 
siipo, 1. okruziti. 
stirps, pis, z. deblo, stablo, po- 

toinstvo. 
sto, i. stojati, stati , obastati, 

obstojati. 
stoicus, i, m. stoik. 
strenuus, a, urn, hrabar , odvazan. 
strepo, 3- zaoriti, oriti se, za- 

mneti. 
stridor, oris, m. zvizga. 
Strymon, onis, m. Strymon (re- 

ka). 
studeo, 4. hoteti, nastojati. 
studiosus, a, urn , nastojeci, ha- 

juci. 
studium, i, s. nastojanje, rev- 

nost, nauka. 
stultitia, ae, z. ludost, budala- 

stina. 
stultus, i, m. lud, budala. 
suadeo, 2- si, sum, svetovati, na- 

grovarati. 
sub, predl, sa ace. i abl. pod, 

poda, u. 
subdo, 3. poddati, poddavati,pod- 

loziti, podverci, dati, da- 

vati, 
subdubito, 1. malo dvojiti. 
subduco, 3. odvoditi, odvesti. 
subigo, egi, actum, '6, svladati, 

podjarmiti. 
subinde, prisl. naprasno, naglo, 

iznenada. 
subltus, a, um, nagao, nenadan. 
subjectus, a, um, podverzen, pod- 

lozan. 
sublevo, 1. pomoci , pomagati, 

podupirati, podupreti. 
subluo, 3. podapirati, podapreti, 

plakati. 



submitto, misi, missum, 3. pod- 
verci ; submittere animum, klo - 
nuti duhom. 

subruo, 3. podkopati, podkapati. 

subtililer, prisl. tanko, potanko. 

suburbdnus, a, um, podgradski, 
predgradski. 

subvenio, veni, ventum , 3. po- 
moci. 

succedo, 3. (c. dat.) slediti, na- 
slednik biti. 

successor, oris, m, rjaslednik. 

succumbo, 3. podleci. 

succus, i, m. sok. 

sudor, oris, m. pot, znoj. 

summa, ae, z. svota, ukupnost, 
glavna stvar. 

summa imperii, verhovno zapo- 
vednictvo. 

summus, a, um, najvifli, jako vi- 
sok, verhovan. 

sumptus, us, m. trosak. 

superaddo, 3. pridodati. 

supero, l. nadvladati, svladati. 

superbio, 4. oholiti se. 

superbus, a, um, ohol. 

superstitw, onis, z. praznover- 
stvo. 

supervacaneus, a, um, suvisan. 

supervacuus , a, um, suvisan. 

supervenio, veni, ventum, 4. doci 
k tomu, nadoci. 

supplex, Ucis, molec, pro sec. 

supplicium, i, s. kazan. 

supra, predl. sa ace. na, Dad, 
nada. 

surdus, a, um, gluh, glahak. 

susceptus, a, um, poduzet, predu- 
zet. 

suscipio, 3. predazeti, poduzeti. 

suspicax, cacis, sumrjjaju6. 

suspicio. 3. stovati, postovati. 

suspitto, onis, z sumnja 

sustento, 1. derzati, uzderzavati. 

sustineo, 2. derzati, podneti. 

suus, a, um, svoj, njegov, njezin, 
njihov. 

Syracusanus, i, m. Syrakuzanin. 



Taberna, ae, i. koliba. 
tabula, ae, z. tabla, opis, popis 
dugovah. 



^ 



tabula picta , z. malarija, slika. 
taceo, 2. mucati, sutiti. 
acitus, a. w, mucec, tih. 
taedet, 3. gaditi se. 
talentum, i, s. talenat, syota no- 

vakab/Talenat aticki = 1800 fl. 
talis, e, takov, taki. 
tamdtu, prisl. dotle, dotad. 
tamen, vez. ipak. 
Tanaquil, quilis, z: Tanaqnila. 
tandem, prisl. napokon, za boga. 
tango, tettgi, tactum, 3. taknuti, 

dirnuti. 
tanquam, prisl. kao, kao da. 
tantum, prisl. samo. 
tantummodo, prisl. samo. 
tantus, a, um, tolik. 
Tarentum, i, s. Tarent grad u 

dolnjoj Italiji. 
taurus, i, m. bik. 
tego, 3. kriti, pokriti, pokrivati. 
tegumentum, i, s. pokrivalo . 
tellus, uris, z. zemlja. 
telum, i, s. harba, strela. 
temere, pris. nesmotreno. 
temeritas, atis, z. nesmotrenost. 
tempestas, atis, z. nepogoda, ne- 

vreme, bura, oluja. 
templum, i, s. hram. 
tempus, oris, s. vreine. 
tendo, tetendi, tensum, 3. ici, ci- 

ljati, putovati. 
teneo, 2. derzati, zauzimati- 
tener, a, um, nezan. 
tento, i. kusati, prokusati, ogle- 

dati. 
tenuis, e, tanak, mehak, nezan. 
tepidus, a } urn, mlak, mlacan. 
tergum, i, s. herbat, ledja ; a ter- 

go, odtraga. 
terra, ae f z, zemlja. 
terreo, 2. strasiti, plasiti. 
terribtlis, e, strasan, strayican. 
territorium, i, s. kotar, zem- 

ljiste. 
terror, oris, m, strava , Uzas, 

strah. 
testimonium, i, s. svedocanstvo, 

svedocba. 
testis, is, m. svedok. 
teter, tra, trum, ruzan. 
Thebae, arum , z. Tebe grad 

u Boeociji. 
thesaurus, i, m, blago, zaliha. 



141 

Tiberis, is, m. Tiber potok u 

Rimu. 
Tigris, w. m. Tigar rSka. 
timeo, 2. bojati se. 
timidus, a, um, pljaSljiv, bojaz- 

ljiv. 
timor, oris, strab, bojazan. 
tiro, onis, <m. novak, mlad voj- 

nik. 
toga, ae, z. toga. 
tolero, 1. podneti, preterpiti, pod 

nositi, terpiti. 
tollo, 3. dignuti, dizati, ukinuti, 

ukidati. 
tomtru, us, m. germl javina, grom. 
tormentum, i, s. muka. 
tortuosu , a, um, izvit, krivu- 

dast. 
tot, toliko. 
totus, a, um, vas» 
trado, 3. predati, izruciti, kazati. 
traduco, 3. prevesti, provesti. 
tragicus, a, um, tragican. 
traho, 3. vuci, izvlaciti. 
tranquillus, a, um, miran, poko- 

jan. 
transcendo, 3. nadici, preci, pre- 

laziti, nadilaziti. 
transduco, 3. prevesti. 
transgressus, a. um, prekoracivsu 
transiUo, silui, sultum, 4. pre- 

skociti. 
transmitto, 3. propustiti. 
transvdlo, 1. nadleteti. 
tremisco, 3. derktati, uz derktati. 
tribunus, militum, vojnicki tri- 

bun. 
tribuo, 3. dati, podeliti. 
tribus, us, z. tribua, razdio. 
trienntum, i, s. trogodje, 3 go- 

dine. 
trigeminus, a, um, trostruk, tro- 

gubi; trigemmi, trojki. 
trilinguis, e, trojezican. 
triquetrus, a, um, trokutan. 
tristis, e, tuzan, zalostan, merk, 

merkav, mutan. 
tristitia, ae, z. tuga, zalost. 
tritlcum, i, s. psenica. 
triumphans, antis, slavodobitan. 
triwmphus, i, m. slavodobitje. 

triumf. 
Troja, vl. ime Troja, grad. 
trojanus, a, um, trojanski. 



142 



trucido, 1. klati. 

trudo, si, sum, 3. rinuti. 

trux, trucis, divji, zestok. 

tuba, ae, z. trublja. 

tutor, itus • sum, 2. gledati, cu- 

vati, braniti. 
turn, . . . turn, sad, . . . sad. 
tumulus, i, m. grob, greb. 
tunc, prisl. onda, tada. 
tunica, ae, z. tunika, dolnja, hal- 

jina, suknja. 
turgesco, 3. nabreknuti. 
turpis, e , prikoran , sramotan, 

ruzan. 
turpitudo, dtnis, z, rugoba, zlo- 

cestoca. 
turn's, is, z. toranj, kula. 
Tusci, orum, m. Tusci puk U 

Italiji. 
tutus , a, urn, siguran. 
tuus, a, um, tvoj. 
tyrannus, i, m, samosilnik, sil- 

nik, okrutnik, kervolok. 



U. 

Vber, eris e, izdasan, obilat, cbil. 
ubi, prisl gde. 
ubicunque, prisl. gdegod. 
ubinam, prisl. gde, gde li. 
ubique, prisl, svagdS. 
udus, a, um, vlazan, mokar. 
ullus, a, um, ikoji, ijedan. 
ulterior, (com par. od ultra) ono- 

stran. 
ultor, oris, m. osvetnik. 
ultro, pris. dragovoljno. 
umbra, ae, z. sSna, hlad. 
una, skupa. 
unda, ae, z. val. 
unde, pris. odakle, odkuda. 
undique, prisl. odasvud, sa svih 

stranab. 
universus, a, um, skupan, obce- 

nit, obci. 
unquam, pris. ikad. 
unus , a, um, jedan. 
urbanus, a, um, gradski. 
uro, 3. paliti, opaliti. 
ursus, i, m. medved. 
usitdtus, a, um, obican, navadan. 
usus, us, navada, poraba, 
ut, uti, pris. kako, kano. 



ut, vez. da 

uter, tra, trum, koji (od dvo- 
jice). 
I uterque, utraque, utrumque, oba 

i jedan, i drugi. 
I utervis, utravis, utrumvis, jedan 
od dvojice ; vestrum utervis 
tkogod od vas. 
utilitas, dtis, z. korist, prudnost. 
J utor, usus sum, 3. sluziti se. 
i utrimque, pris, s jedne strane i 
druge. 
uxor, oris, z. zena ; uxorem du 
cere, ozeniti se. 



V. 

Vaco, 1. prost biti, Slobodan bi- 

ti, prazan biti, neimati. 
vacuus, a, um, prazan, prost 
vadum, i, s. gaz. (t. j. plitko 

mesto u potoku>, voda. 
vagus, a, um, skitan, skitljiv 

nestalan. 
valeo L 1. zdravstvovati. 
valetudo, dinis, z. zdravje, 
valide, prisl zdrayo, citavo. 
validus, a, um, cverst, jak, citav. 
vallis, is, z. dolina, draga 
varietas, dtis, z. razlikost. 
varius, a, um, razlicit, prome- 

nljiv. 
vas, vadis, m poruk- 
vas, vasis, s. sud, posada. 
vectigal, is, s. carina, danak, der- 

zavni dohodak, platjanje. 
vehemens, enlis, zestok, nagao. 
vehementer, zestoko, jako. 
veho, 3. voziti, nositi. 
Yeji, drum, m. Veji, grad u Etru- 

riji. 
vel, ili. 
velamentum, i, s. zastor, pokri- 

valo. 
velo, 1. zastreti. 
velox, dcis, hitar, berz. 
velun, i, s. jedro. 
veldt, prisl kao, kao da, kao 

toboz. 
vena, ae, z. zila. 
ve-natus, us, m lov. 
venenum, i, s. otrov. 
venia, ae, z. prostenje. 






venio, veni, ventum, 4. doci. * 

venor, 1. loviti. 

venturus, a, um, dojduci, budluH. 

ventus, i, m. vetar. 

Venus, neris, z. Venera. 

ver, veris, s. prol&tje, protulStje, 

premalStje. 
verier beris, s.bic, udarac, sSkac. 
verbero, 1. biti, tuci. 
wrbosus, a, um, recit. 
rerecundia , ' ae , z. stidljivost, 

cednost. 
vereor, 2. bojati se, stoyati. 
verisimilis, e, verojatan, nalik 

na istinu, slican istini. 
verztas, atis, z. istina. 
versicolor, oris, saren. 
versor, i. baviti se. 
versus, us, m. stih ; plur. p&sma 
versutus, a, urn, podhiban. 
verus, a, urn, istin, prav. 
vescor, sci, 3 hraniti se. 
vespa, ae, z. osa. 
vespere, prisl. u vecer* 
vestimentum, i, s. haljina, odeca. 
vestis, i S} z. haljina. 
vestio, 4. obuci. 
veteranus, a, «, star, star voj- 

nik, veteran. 
veto, tui, titum, braniti, zabraniti. 
vetus, eris, star, starinski. 
vetustas, atis, z. starina. 
vexatus, a, urn, trapljen, mucen. 
vexo, i. muciti, kiniti. 
via, ae, z. put. 
viator, oris, m. putnik. 
vibro, i. tresti, treptati. 
(vices) cis, izmSna, mSsto. 
vicissitudo, dmis, z. mena , pro- 

mgna. 
victor, oris, m. dobitnik. 
victoria, ae, z. pobSda. 
victus, us, m. hrana, zivot, zitak. 
victus,a, urn. tiadvladan. 
vicus, i, s. selo. 
video, 2. vid&ti, pass, ciniti se, 

videti se. 



143 

vigeo, 2. mocan biti, zivSti* 
vigil, gtlis, m. strazar, strafcnik. 
villa, ae, z. selo. 
vincko, vinxi, vinctum, 4. oko- 

vati. 
vinco, 3. vici, victum, nadvladati, 

predobiti. 
vinculum, i, s. vez. 
vindex, dtcis, m. osvetnik, brani- 

telj. 
vindico, i. uzeti, uziniati na se, 

prisvojiti, zaiskati, zahtgvati, 

osvetiti. 
vinea, ae, z. vinograd, tersje. 
vinum, i, s. vino. 
violo, 1. oskvernuti. uvrediti. 
virga, ae, z. sib a. 
virgultum, i, s. germje, sikara. 
vis, vis,z. sila,snaga, jakost,moc. 
visum, i, s. vidjenje, utvora. 
Visurgis, is, m. Vezera (r$ka). 
visus, us, m. vid. 
vita, ae, z. zivot. 
vitiosus, a, um, pogrfisan. 
vifium, i, s. mana, pogreska. 
vito, i. bgzati, ugibati se, ukla- 

njati se. 
vituperdtor, oris, m. koritelj, ko- 

rilac. 
vitupero, 1. koriti. 
vivo, 3. vixi, victum, ziv&ti. 
vix, prisl. jedva. 
vocula, ae, z. opadanje, ogovor, 

ogovaranje. 
volo, 1. leteti. 

volubilis, e, promenljiv, beguc. 
volucris, is, z. ptica. 
voluntarms, a, um, dobrovoljan, 

nahvalican , navlasan, hoto- 

man. 
voluntas, tatis , i. volja, nagnu- 

tje. 
voluptas, atis, z. naslada. 
votum, i, s. zavSt. 
vox, vocis, z. glas, izgovor. 
vulpes, is, z. i. m. lisica, lisjak. 
vultus, us, m. lice, obraz. 







Pregled saderzaja, 

Dio pervl. 

Kratko recoslovje. 



Glava perva. 

imenu. 

Od s ek p erv i 



str. 



samostavniku . . . 
ds ek d rugi. 
pridavniku 

A. Sklanjanje pridavnikah — 

B. Prispodoba pridavnikah 17 
CO brojniku ..... 19 

Odsek tretji. 

zaimenu 

I. zaimenu osobnom 



15 



22 



II. » 

HI. n 
IV. „ 

v. „ 

nom 



pokaznom 
upitnom 
odnosnom 
neopredelje- 



23 
24 



Glava drug a 
glagolju. 
Odsek pervi. 
Deljenje glagoljah • ' • . 



26 



Odsek drugi. 

spregi iliti konjugaciji . 
Razdel pervi. spregi 

pomocnoga glagolja • . 
Razdel drugi. pra- 

vilnih spregah • • . • . 

Glava tretja. 
cesticah. 

Odsek p ervi. 
prislovu ♦ • • 

Oci3ek drugi. 
predlogu • • . • 



str. 
27 

28 



51 



52 



Odsek tret j i. 
veznicih ...... 



Odsek cetvert 
umetku .••..•• 



55 



Dio tlviigi. 

Latin ski i h erv at ski primeri za prevodjenje. 

Odsek pervi. [ Odsekpeti. 

Pravilni glagolji, i to ° brojnicih ....... 86 

I. Indikativ, imperativi in- L d s e k s e s 1 1. 

finitiv praesentis activi • 56 Sprega pomocnoga glagolja,ito : 
II. Indikativ praesentis passivi 58 



Odsek drugi. 

Sklanjanje samostavnika i 
pridavnika . • ... GO 



Odsek t ret j i. 
Prispodabljanje pridavnikah 77 

Odsek cetvert i. 
Sklanjanje zaimena .... 81 

Dio tretji. 
Popis recih dolazecih u zadacah 



I. Indikativ ...... 88 

II. Konjunktiv,imperativ, in- 
tinitiviparticipij .... 90 

Odsek sedmi. 
Sprega pravilnih glagoljah,i to: 



I. Indicativus activi . 

II. „ passivi ♦ . 

III. Cvnjunctivus activi • . 

Odsek osmi. 

Sprega odloznih glagoljah 



109 



113 



Tiskom Karla Gorischka u Becu. 



Latinski i hervatski 

Primeri za prevodjenje 

iz klassicnih pisacah. 

Sastavljeni 

po 

J. A. Diinnebieru. 

S kratkim rScoslovjem iz Putsche-ve grammatike. 

Drugo popravljeno izdanje. 




^^Cka 30 kr. ^^° 

D Bern. 

U ces. kralj. nakladi skolskih knjigah. 

1868. 



**d 






C< 

""dC. 



<r c 



. « <^ 5 



<r ^c 4 
^r cc < 

cc <:<;«: 

: X CC^ 

- cc<? 

CC <s 



c '■ 

C cc 

I C 



g 

C CASS 

c c <c 

c <JC3L.. 



c<r cc 

cCCcC dC 

ccccc <T 



f C 
c— 



^ cc 

3r cc 

<T c 



c o 

~c. 

■r«c< 
r c 

=-- c 



: C C2- 

c <C<c 
, C" cc 






cc c <r 

C<: *» t « 
C<"-*:<l 

<rc «< C< 
-r <ec< c < 

z « c< « * * «" 

: <r :c < -"<•< <: 

c c'«< < 

< < ' < oac 

~ ccr<< t c"0 c«e 

c < r. c 
* C CC« c<X 

< < 

< _ < < c« 

c c < c «-<r: 

:ccc- 

ccC ' 

c <A C : .-v < 
' <X Cc«TC <X« <CC 



^^*— ^ 


v v. *.. <- ■ 


CC^CC 


<- «* 


c ^8C1 


<< < < < « 


o c « < < 




c^: 


C <(C< < 


c < < < 




c <r 


C C<^c 


C c^ << 




< «*: 


.<• CCC c . 


« <Cf << 




c < 


< < < 


c < <:< 




< < 


c <r 


* *<- c <:< 




< < <5T. 


^ 


« <-<r < <z< 


< , r<L 




r . < , 


< ■ < 


< 


\ <:<2 


" cc < < 


r< 


(< 


c <T 


<A C <C « * 




1 •'C 


< < 


" <■<;< < C 


cc < << 


<- r<: 4 


c«o 


« CC <. c - 


<3C< « - 


^<T < 


* c << 


<r.CC 


<r • 


c^ ^ 


< - 


< <■ c < c 


<" «r < <r< 




M C<T 


■<-«. C < 


^< ' 


c ^d 


f < <r 


rc< < «-.. 


<c ' 


c <a 


, < <c 


- < <. < < 


c<: 


<< 4i 


c «r;c 


<c "< CC 


<C "<- « 


« 


c «c< 


?'.<< < *- 


' (<C7 cV, 


■< <m 


< <: < 


r c< C C< 


- c<r <rc< 




c <cr« 


:■'« c cr 


«: 


c <dC 


cc <:« 


. c< c <X< 


c<^ 


c -^c 


«^ c - <:< 


< -< < <fc 


c«c 


< a^| 


<^ <r<c 


-■ ^c < «r< 


- ^ ^1 


C ^1 




<« <r «cY 


< < w 


< <^B 


<; «r< 


- < <Tt « 


c<r 


- ^^T 


c <ce 


c? C <7 . 


c<r< ^ 


cj^BT 


«<Cc 


^< c <Z<- << 


<:<: 


^<sr: 


« co 


<rc c~< cr 







<r c c " < -■ c ' 

<Z <3 C>.c c , 
- C< C > "(.C- 

-j - <::< <:cccc 

~jc <3.cc< c< 

,<■ ■ 

-< c <r:< <: < Ci < 
c f < <■ ■ ■ 

v: 






«- 

«15C*C> 

<^c c c ^c 

C c ■ cC 

d •- c ■ < 

tl c C C << 

C ■: C < < 

<g;c C c .. C 

; CS^: s < 

- c. c 



< c_<i 

: c cc 

c < 

c c c 
3 cc<: 

C'< 

c c; 

I r- -, . . < CC C 

cc 

^" ^f. c << cere 

< <r< v w .-. < 

, f < f c C< < ■ < 
C C<ccrc 

■ c . . , < 

'<^C <^< C 
• ^^ <S <: <t 
<^^^ <& < c 
^ <8C<£ c 

c -<&<: < 

3C *C&C c 
^T <5XC C 

X <:^: < 

< <*5£C -c 

f ^^cst c 



( 


C* 




cc: 


•c 


_ << 


IE 


c 


£ 


c 


K 


<< 


« 


< < 


<c? 


<< 



<: 

«C ^ cv <o 

< < <:c 

-- < <: c? 
^ . <^ c <<c 

<3t c* c< 



> ^ * c 










Hk' 



LIBRARY OF CONGRESS 



003 037 212 8 # 



